VI.

ČÁST PRVNÍ: Platné znění zákona č. 283/2021 Sb., stavební zákon, s vyznačením navrhovaných změn

ČÁST PRVNÍ 

ÚVODNÍ USTANOVENÍ 

HLAVA I 

OBECNÁ USTANOVENÍ 

§ 1  

Předmět úpravy 

	(1) Tento zákon upravuje působnost orgánů státní stavební správy, orgánů územního plánování a orgánů územní samosprávy v oblasti územního plánování a stavebního řádu, stanoví cíle, úkoly a nástroje územního plánování, požadavky na výstavbu a stavební řád. 
 
	(2) Tento zákon dále upravuje podmínky pro integrovanou ochranu veřejných zájmů při územním plánování, povolování staveb a výstavbě, povinnosti osob při přípravě a provádění staveb, podmínky pro projektovou činnost a provádění staveb, některé účely vyvlastnění, oprávnění autorizovaných inspektorů a výkon kontroly. 
 
	(3) Účelem stavebního zákona je zajistit integrovanou ochranu veřejných zájmů při územním plánování, povolování staveb a výstavbě a vytvářet podmínky pro udržitelný rozvoj území a zvyšování kvality vystavěného prostředí, architektury a stavební kultury. 
 
§ 2  

Dotčené orgány 

(1) Dotčený orgán vydává pro řízení a postupy podle tohoto zákona stanovisko, vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko.

	(1) (2) Dotčený orgán je vázán svým předchozím stanoviskem, vyjádřením, koordinovaným vyjádřením nebo závazným stanoviskem, které vydal jako podklad pro úkony podle tohoto zákona. 
 
	(2) (3) Při pořizování navazující územně plánovací dokumentace se nepřihlíží ke stanoviskům dotčených orgánů ve věcech, o nichž bylo rozhodnuto při schválení politiky územního rozvoje a vydání nadřazené územně plánovací dokumentace. 
 
	(3) (4) Při postupech podle části šesté se nepřihlíží k vyjádření, koordinovanému vyjádření nebo závaznému stanovisku ve věcech, o kterých bylo rozhodnuto v územně plánovací dokumentaci nebo v územním opatření. 
 
§ 3  

Změna podmínek 

	(1) Nové stanovisko, vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko může dotčený orgán v téže věci uplatňovat pouze v rozsahu nově zjištěných skutečností, které nemohly být zjištěny dříve, nebo na základě změny právních předpisů, a pokud se jimi změnily podmínky, za kterých bylo stanovisko, vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko vydáno, a to jen v rozsahu změny podmínek. 
 
	(2) Nové stanovisko, vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko může dotčený orgán vydat také tehdy, pokud původní bylo vydáno na základě údajů nepravdivých, neúplných nebo zkreslených. 
 
	(3) Nové stanovisko k územně plánovací dokumentaci může dotčený orgán uplatnit také na základě skutečností vyplývajících z větší podrobnosti pořizované územně plánovací dokumentace, nebo na základě výsledku řešení rozporů. 
 
HLAVA II 

POJMY

§ 4  

Záměr

	(1) Záměrem se v tomto zákoně rozumí stavba, soubor staveb, zařízení, údržba dokončené stavby, změna využití území, dělení nebo scelování pozemků a stanovení ochranného pásma. 
 
	(2) Záměrem EIA se v tomto zákoně rozumí záměr podle odstavce 1, který podléhá posouzení vlivů na životní prostředí podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. 
 
§ 5  

Stavba

	(1) Stavbou se v tomto zákoně rozumí stavební dílo, které vzniká stavební nebo montážní činností ze stavebních výrobků, materiálů nebo konstrukcí za účelem užívání na určitém místě. Za stavbu se považuje také výrobek plnící funkci stavby. 
 
	(2) Stavby jsou 
 
a) drobné, které jsou uvedeny v příloze č. 1 k tomuto zákonu, 
 
b) jednoduché, které jsou uvedeny v příloze č. 2 k tomuto zákonu, 
 
c) vyhrazené, které jsou uvedeny v příloze č. 3 k tomuto zákonu, a 
 
d) ostatní. 
 
	(3) Souborem staveb se v tomto zákoně rozumí vzájemně související stavby, jimiž se v rámci jednoho záměru uskutečňuje výstavba na souvislém území nebo za společným účelem. 
 
	(4) Dočasnou stavbou se v tomto zákoně rozumí stavba, u které stavební úřad předem omezí dobu jejího trvání. 
 
	(5) Používá-li se v tomto zákoně pojem stavba, rozumí se tím podle okolností také její část nebo změna dokončené stavby. 
 
§ 6  

Změna a údržba dokončené stavby 

	(1) Změnou dokončené stavby se v tomto zákoně rozumí 
 
a) nástavba, kterou se stavba zvyšuje, 
 
b) přístavba, kterou se stavba půdorysně rozšiřuje a která je vzájemně provozně propojena s dosavadní stavbou, a 
 
c) stavební úprava, při které se zachovává vnější půdorysné i výškové ohraničení stavby. 
 
	(2) Změnou dokončené stavby se v tomto zákoně rozumí také změna v užívání stavby spočívající ve změně v 
 
a) způsobu užívání stavby, 
 
b) provozním zařízení stavby, 
 
c) způsobu výroby nebo podstatném rozšíření výroby, 
 
d) činnosti, jejíž účinky by mohly ohrozit život nebo veřejné zdraví, život a zdraví zvířat, bezpečnost nebo životní prostředí, nebo 
 
e) době trvání dočasné stavby, anebo změně dočasné stavby na stavbu trvalou. 
 
	(3) Údržbou dokončené stavby se v tomto zákoně rozumí udržovací práce, jimiž se zabezpečuje dobrý stavebně technický stav stavby tak, aby se co nejvíce snížilo nebezpečí výskytu závady nebo havárie stavby a nedocházelo ke znehodnocení stavby. 
 
§ 7  

Zařízení

	(1) Zařízením se v tomto zákoně rozumí technické zařízení nebo reklamní zařízení, pokud nejde o stavbu, které vzniká za účelem užívání na určitém místě. 
 
	(2) Reklamním zařízením se v tomto zákoně rozumí panel, tabule, deska nebo konstrukce, které slouží k šíření reklamy nebo jiných informací. Reklamní zařízení o celkové ploše větší než 8 m2 se považuje za stavbu. 
 
§ 8  

Terénní úprava 

	Terénní úpravou se v tomto zákoně rozumí zemní práce a změny terénu, jimiž se podstatně mění vzhled prostředí nebo odtokové poměry, těžební a jim podobné a s nimi související práce, nejde-li o hornickou činnost nebo činnost prováděnou hornickým způsobem. 
 
§ 9  

Staveniště

	(1) Staveništěm se v tomto zákoně rozumí místo, na kterém se provádí stavba, zařízení, terénní úprava nebo udržovací práce anebo na kterém se stavba, zařízení nebo terénní úprava odstraňuje. 
 
	(2) Staveniště zahrnuje stavební pozemek nebo jeho část anebo část stavby, popřípadě, v rozsahu vymezeném stavebním úřadem, též jiný pozemek nebo jeho část anebo část jiné stavby potřebné pro provedení nebo odstranění stavby, zařízení nebo terénní úpravy. 
 
§ 10  

Veřejná infrastruktura 

	(1) Veřejnou infrastrukturou se v tomto zákoně rozumí pozemky, stavby a zařízení sloužící veřejné potřebě, a to 
 
a) dopravní infrastruktura, kterou jsou zejména stavby pozemních komunikací, drah, vodních cest, leteckých staveb a s nimi související stavby a zařízení, 
 
b) technická infrastruktura, kterou jsou zejména systémy a sítě technické infrastruktury a s nimi související stavby a zařízení pro zásobování vodou, odvádění a čištění odpadních vod, energetiku, produktovody a elektronické komunikace, a dále stavby a zařízení ke snižování nebezpečí v území a pro zlepšování stavu povrchových a podzemních vod nebo k nakládání s odpady, 
 
c) zelená infrastruktura, kterou je plánovaný, převážně spojitý systém ploch a jiných prvků vegetačních, vodních a pro hospodaření s vodou, přírodního a polopřírodního charakteru, které svým cílovým stavem umožňují nebo významně podporují plnění široké škály ekosystémových služeb a funkcí; součástí zelené infrastruktury je také územní systém ekologické stability krajiny, 
 
d) občanské vybavení, kterým jsou stavby, zařízení a pozemky sloužící k zajištění základních potřeb obyvatel, zejména pro vzdělávání, výchovu a sport, sociální a zdravotní služby, kulturu, veřejnou správu a ochranu obyvatelstva, 
 
e) veřejná prostranství1). 
 
	(2) Sítí technické infrastruktury se v tomto zákoně rozumí liniové nebo prostorové vedení inženýrské sítě, včetně armatur, zařízení a konstrukcí na vedení a jeho koncových prvků, zabezpečující napojení na jednotlivé druhy využívaných médií. 
 
	(3) Sítě technické infrastruktury jsou podle účelu zejména energetické, vodovodní a kanalizační, elektronických komunikací a produktovody. 
 
§ 11  

Veřejně prospěšná stavba a opatření 

	(1) Veřejně prospěšnou stavbou se v tomto zákoně rozumí stavba nebo zařízení pro veřejnou infrastrukturu určená k rozvoji nebo ochraně území obce, kraje nebo státu vymezená v územně plánovací dokumentaci a stavby a zařízení s ní související nebo podmiňující její realizaci. 
 
	(2) Veřejně prospěšným opatřením se v tomto zákoně rozumí opatření nestavební povahy sloužící ke snižování nebezpečí v území, vytváření prvků územního systému ekologické stability2) a k rozvoji anebo k ochraně přírodního, kulturního a archeologického dědictví, vymezené v územně plánovací dokumentaci. 
 
§ 12  

Základní pojmy územního plánování 

	V tomto zákoně se rozumí 
 
a) změnou v území změna jeho funkčního využití nebo prostorového uspořádání, včetně umisťování staveb nebo jejich změn, 
 
b) stavebním pozemkem pozemek, jeho část nebo soubor pozemků vymezený a určený k zastavění, 
 
c) zastavěným stavebním pozemkem pozemek evidovaný v katastru nemovitostí jako stavební parcela a další pozemkové parcely zpravidla pod společným oplocením tvořící souvislý funkční a prostorový celek se stavbami majícími určující funkci v tomto souvislém celku, 
 
d) plochou část území tvořená jedním nebo více pozemky nebo jejich částmi, která je vymezena v politice územního rozvoje, územním rozvojovém plánu, zásadách územního rozvoje nebo územním plánu, popřípadě v územně plánovacích podkladech, s ohledem na stávající nebo požadovaný způsob využití nebo její význam, 
 
e) koridorem území vymezené pro zpravidla liniový záměr dopravní nebo technické infrastruktury nebo opatření nestavební povahy, 
 
f) plochou nebo koridorem celostátního významu plocha nebo koridor, které svým významem, rozsahem nebo využitím ovlivní území více krajů nebo států, 
 
g) plochou nebo koridorem nadmístního významu plocha nebo koridor, které svým významem, rozsahem nebo využitím ovlivní území více obcí; v případě hlavního města Prahy se za plochu nebo koridor nadmístního významu považují plocha nebo koridor, které svým významem, rozsahem nebo využitím ovlivní území více městských částí, 
 
h) zastavěným územím území vymezené samostatným postupem podle tohoto zákona (dále jen „vymezení zastavěného území“) nebo územním plánem, 
 
i) zastavitelnou plochou plocha určená k zastavění vymezená v územním rozvojovém plánu, zásadách územního rozvoje nebo územním plánu, 
 
j) nezastavěným územím území nezahrnuté do zastavěného území nebo do zastavitelné plochy, 
 
k) transformační plochou plocha určená k vytvoření zcela nového charakteru území nebo k obnově znehodnoceného, opuštěného nebo zanedbaného území za účelem jeho opětovného využití vymezená územním rozvojovým plánem, zásadami územního rozvoje nebo v zastavěném území územním plánem, 
 
l) plochou změny v krajině plocha určená ke změně stávajícího využití na jiné využití nezastavěného území vymezená v nezastavěném území územním plánem, 
 
m) uliční čarou hranice mezi pozemky a veřejným prostranstvím, 
 
n) stavební čarou rozhraní mezi stavbou a nezastavěnou částí pozemku, která určuje polohu hrany stavby ve výši rostlého nebo upraveného terénu; stavební čára může být 
1. uzavřená, která stanoví rozhraní souvisle zastavěné, v celé délce stavby, nebo 
2. otevřená, která stanoví rozhraní přerušované stavebními mezerami, 
 
o) stavební prolukou nezastavěný prostor ve stávající souvislé zástavbě, včetně nezastavěného nároží, který je určen k zastavění, 
 
p) nadřazenou územně plánovací dokumentací se pro 
1. regulační plán rozumí územní plán, zásady územního rozvoje a územní rozvojový plán, 
2. územní plán rozumí zásady územního rozvoje a územní rozvojový plán, 
3. zásady územního rozvoje rozumí územní rozvojový plán, 
 
q) navazující územně plánovací dokumentací se pro 
1. politiku územního rozvoje rozumí územní rozvojový plán, zásady územního rozvoje, územní plán a regulační plán,
1. 2.  územní rozvojový plán rozumí zásady územního rozvoje, územní plán a regulační plán, 
2. 3.  zásady územního rozvoje rozumí územní plán a regulační plán, 
2. 3.  územní plán rozumí regulační plán, 
 
r) limitem využití území omezení změn v území z důvodu ochrany veřejných zájmů, vyplývající z právních předpisů, nebo stanovené na základě jiných právních předpisů, nebo vyplývající z vlastností území, 
 
s) schématem výkres, ve kterém se zjednodušenou formou zobrazují jevy v měřítku menším, než je stanoveno pro jednotlivé územně plánovací dokumentace, 
 
t) vystavěným prostředím prostředí vytvořené nebo upravené člověkem zahrnující stavby a volná prostranství veřejná i neveřejná, 
 
u) asanací soubor opatření sloužících k ozdravění území, které vykazuje závady, zejména z důvodů hospodářských změn anebo postižení živelní pohromou nebo závažnou havárií. 
 
Základní pojmy stavebního řádu 

§ 13  

	V tomto zákoně se dále rozumí 
 
a) budovou nadzemní stavba, včetně její podzemní části, prostorově soustředěná a navenek převážně uzavřená obvodovými stěnami a střešní konstrukcí, 
 
b) bytovým domem stavba pro bydlení, ve které více než polovina podlahové plochy slouží bydlení, 
 
c) rodinným domem stavba pro bydlení, ve které více než polovina podlahové plochy slouží bydlení, a která má nejvýše tři samostatné byty, nejvýše dvě nadzemní a jedno podzemní podlaží a podkroví, nebo třetí nadzemní podlaží ustoupené od vnějšího líce obvodové stěny budovy orientované k uliční čáře alespoň o 2 metry, 

d) přístupností vytváření podmínek pro samostatné a bezpečné využití pozemků a staveb osobami s pohybovým, zrakovým nebo sluchovým postižením, osobami pokročilého věku, těhotnými ženami a osobami doprovázejícími dítě v kočárku nebo dítě do 3 let (dále jen „osoba s omezenou schopností pohybu nebo orientace“) s cílem bezbariérového užívání,
 
d) e) stavbou ubytovacího zařízení stavba nebo její část pro poskytování ubytování a služby s tím spojené; stavbou ubytovacího zařízení není bytový dům, rodinný dům ani stavba pro rodinnou rekreaci, 
 
e) f) stavbou se shromažďovacím prostorem stavba ke kulturním, sportovním nebo obdobným účelům, ve které se nachází prostor pro shromažďování osob, 
 
f) g) f) stavbou pro obchod stavba s prodejní plochou, 
 
g) h) g) stavbou pro výrobu a skladování stavba pro průmyslovou, řemeslnou nebo jinou výrobu, popřípadě služby mající charakter výroby, a dále pro skladování výrobků, hmot a materiálů, kromě staveb pro skladování uvedených v písmenu h), 
 
h) i) h) stavbou pro zemědělství stavba pro hospodářská zvířata, doprovodná stavba pro hospodářská zvířata, stavba pro rostlinnou výrobu a pro posklizňovou úpravu, stavba pro zemědělské stroje, stavba pro skladování produktů rostlinné výroby, minerálních hnojiv, přípravků a prostředků na ochranu rostlin, 
 
i) j) i) bytem soubor místností, popřípadě jedna obytná místnost, který svým stavebně technickým uspořádáním a vybavením splňuje požadavky na bydlení a je k tomuto účelu užívání určen, 
 
j) k) j) bytem zvláštního určení byt upravený k bydlení osob s těžkým pohybovým postižením nebo osob s těžkým zrakovým postižením, 
 
k) l) k) místností prostorově uzavřená část stavby, vymezená podlahou, stropem nebo konstrukcí střechy a pevnými stěnami, 
 
l) m) l) obytnou místností část bytu, která je určena k bydlení, splňuje požadavky na bydlení z hlediska velikosti, přímé osvětlení, větrání, vytápění a hluku a má podlahovou plochu nejméně 8 m2; kuchyň se za obytnou místnost považuje, pokud má podlahovou plochu nejméně 12 m2; tvoří-li byt jediná obytná místnost, musí být její podlahová plocha nejméně 16 m2, 
 
m) n) m) pobytovou místností místnost, která svou polohou, velikostí a stavebním uspořádáním splňuje požadavky na to, aby se v ní zdržovaly osoby, 
 
n) o) n) podlahovou plochou součet ploch vymezených vnitřním lícem svislých konstrukcí jednotlivých místností a prostorů stavebně upravených k účelovému využití v budově; v podlažích se šikmými stěnami nebo šikmým stropem je vymezena vnitřním lícem konstrukcí v úrovni 1,2 m nad úrovní podlahy; u poloodkrytých popřípadě odkrytých prostorů se místo chybějících svislých konstrukcí podlahová plocha vymezí pravoúhlým průmětem obvodu vodorovné nosné konstrukce, 
 
o) p) o) zastavěnou plochou stavby plocha ohraničená pravoúhlými průměty vnějšího líce obvodových konstrukcí všech nadzemních i podzemních podlaží do vodorovné roviny; plochy lodžií a arkýřů se započítávají; u objektů poloodkrytých (bez některých obvodových stěn) je zastavěná plocha vymezena obalovými čarami vedenými vnějšími lícy líci svislých konstrukcí do vodorovné roviny; u zastřešených staveb nebo jejich částí bez obvodových svislých konstrukcí je zastavěná plocha vymezena pravoúhlým průmětem střešní konstrukce do vodorovné roviny, 
 
p) q) p) zastavěnou plochou pozemku součet všech zastavěných ploch jednotlivých staveb. 
 
§ 14  

	V tomto zákoně se dále rozumí 
 
a) stavebníkem osoba, která pro sebe žádá vydání povolení záměru nebo odstranění stavby, zařízení nebo terénní úpravy, a dále osoba, která provádí nebo odstraňuje stavbu, zařízení nebo terénní úpravu, pokud nejde o stavebního podnikatele jednajícího v rámci své podnikatelské činnosti, 
 
b) projektantem fyzická osoba oprávněná podle autorizačního zákona ke zpracování územně plánovací dokumentace, územní studie a projektové dokumentace, 
 
c) hlavním projektantem projektant pověřený koordinací při zpracování dokumentace, 
 
d) stavebním podnikatelem osoba oprávněná k provádění stavebních nebo montážních prací jako předmětu své činnosti podle živnostenského zákona, 
 
e) zhotovitelem stavebník v případě svépomocné formy výstavby, nebo stavební podnikatel, 
 
f) stavbyvedoucím fyzická osoba oprávněná podle autorizačního zákona k odbornému vedení provádění nebo odstraňování stavby, 
 
g) stavebním dozorem odborný dozor nad prováděním nebo odstraňováním stavby, zařízení anebo terénní úpravy svépomocí. 
 
ČÁST DRUHÁ 

ORGANIZACE A VÝKON VEŘEJNÉ SPRÁVY 

HLAVA I 

STÁTNÍ STAVEBNÍ SPRÁVA 

§ 15  

Obecná ustanovení 

	(1) Zřizují se Nejvyšší stavební úřad, Specializovaný a odvolací stavební úřad a krajské stavební úřady, které tvoří soustavu orgánů státní stavební správy a které jsou správními úřady. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad je účetní jednotkou. Specializovaný a odvolací stavební úřad a krajské stavební úřady nejsou účetními jednotkami a pro účely hospodaření s majetkem České republiky, účetnictví a pracovněprávních vztahů mají postavení vnitřních organizačních jednotek Nejvyššího stavebního úřadu. 
 
	(3) Pro účely zákona o státní službě je Nejvyšší stavební úřad bezprostředně nadřízeným služebním úřadem Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu a krajských stavebních úřadů. 
 
§ 16  

Nejvyšší stavební úřad 

	(1) Nejvyšší stavební úřad je ústředním správním úřadem ve věcech územního plánování, stavebního řádu a vyvlastnění. 
 
	(2) Sídlem Nejvyššího stavebního úřadu je Ostrava. 
 
	(3) V čele Nejvyššího stavebního úřadu je předseda, kterého jmenuje a odvolává vláda. Předsedu zastupují v jím vymezených oblastech místopředsedové, které na jeho návrh jmenuje a odvolává vláda. Místopředsedové se považují za ředitele sekce podle zákona o státní službě. 
 
	(4) Výběr, jmenování a odvolání předsedy a místopředsedy se řídí zákonem o státní službě. 
 
§ 15 

Obecná ustanovení 

	(1) Působnost podle tohoto zákona vykonávají vláda, orgány územního plánování, stavební úřady, obce, zastupitelstvo obce, zastupitelstvo kraje, rada obce a rada kraje.

	(2) Ministerstvo pro místní rozvoj (dále jen „ministerstvo“) je ústředním správním úřadem ve věcech územního plánování a stavebního řádu.
 
§ 16 

Působnost obcí a krajů

	(1) Obec v samostatné působnosti sleduje veškerou stavební činnost v obci a dbá, aby se rozvíjela v souladu s územně plánovací dokumentací a cíli a úkoly územního plánování, dohlíží na stav staveb na svém území a kontroluje, zda se záměry podle tohoto zákona neprovádějí bez povolení nebo v rozporu s tímto zákonem.
 
	(2) Dojde-li obec k závěru, že se záměr provádí bez povolení nebo v rozporu s ním, nebo v rozporu s jinými právními předpisy, vyzve stavebníka ke zjednání nápravy nebo k zastavení provádění záměru a vyrozumí o tom příslušný stavební úřad. Podkladem pro vydání rozhodnutí v řízení zahájeném na základě vyrozumění obce je její vyjádření.

	(3) Obec a kraj soustavně sledují uplatňovaní územně plánovací dokumentace a vyhodnocují je podle tohoto zákona. Dojde-li ke změně podmínek, za kterých byla územně plánovací dokumentace vydána, pořídí změnu příslušné územně plánovací dokumentace.

§ 17  

Specializovaný a odvolací stavební úřad 

	(1) Specializovaný a odvolací stavební úřad je správním úřadem s celostátní působností ve věcech stavebního řádu. 

(1) Zřizuje se Specializovaný a odvolací stavební úřad, jako správní úřad s celostátní působností ve věcech stavebního řádu, který je organizační složkou státu podřízenou ministerstvu a účetní jednotkou.
 
	(2) Sídlem Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu je Praha. 
 
	(3) Územní pracoviště Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu stanoví Nejvyšší stavební úřad ministerstvo vyhláškou. 
 
	(4) V čele Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu stojí ředitel. Pro účely zákona o státní službě je ministerstvo bezprostředně nadřízeným správním úřadem Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu.
 
	(5) Výběr, jmenování a odvolání ředitele se řídí zákonem o státní službě. 
 
§ 18  

Krajské stavební úřady 

	(1) Krajské stavební úřady jsou územními správními úřady ve věcech stavebního řádu. 
 
	(2) Krajskými stavebními úřady jsou 
 
a) Stavební úřad pro hlavní město Prahu se sídlem v Praze, 
 
b) Stavební úřad pro Středočeský kraj se sídlem v Praze, 
 
c) Stavební úřad pro Jihočeský kraj se sídlem v Českých Budějovicích, 
 
d) Stavební úřad pro Plzeňský kraj se sídlem v Plzni, 
 
e) Stavební úřad pro Karlovarský kraj se sídlem v Karlových Varech, 
 
f) Stavební úřad pro Ústecký kraj se sídlem v Ústí nad Labem, 
 
g) Stavební úřad pro Liberecký kraj se sídlem v Liberci, 
 
h) Stavební úřad pro Královéhradecký kraj se sídlem v Hradci Králové, 
 
i) Stavební úřad pro Pardubický kraj se sídlem v Pardubicích, 
 
j) Stavební úřad pro Kraj Vysočina se sídlem v Jihlavě, 
 
k) Stavební úřad pro Jihomoravský kraj se sídlem v Brně, 
 
l) Stavební úřad pro Olomoucký kraj se sídlem v Olomouci, 
 
m) Stavební úřad pro Moravskoslezský kraj se sídlem v Ostravě, 
 
n) Stavební úřad pro Zlínský kraj se sídlem ve Zlíně. 
 
	(3) Krajský stavební úřad vykonává územní působnost v území vyššího územního samosprávného celku, jehož název je součástí názvu krajského stavebního úřadu. 
 
	(4) Územní pracoviště krajského stavebního úřadu stanoví Nejvyšší stavební úřad vyhláškou. Při stanovení územních pracovišť přihlédne Nejvyšší stavební úřad k počtu obyvatel správního obvodu územního pracoviště a k jejich dopravní dostupnosti. 
 
	(5) V čele krajského stavebního úřadu stojí ředitel. 
 
	(6) Výběr, jmenování a odvolání ředitele se řídí zákonem o státní službě. 
 
§ 18 

Součinnost orgánů veřejné správy

	(1) Orgány územního plánování a stavební úřady postupují ve vzájemné součinnosti s dotčenými orgány chránícími veřejné zájmy podle jiných právních předpisů.

	(2) Stavební úřad projednává protichůdná vyjádření a závazná stanoviska dotčených orgánů. Dojde-li k rozporu mezi stavebním úřadem a dotčenými orgány, jakož i mezi dotčenými orgány navzájem, postupuje se podle správního řádu.

	(3) Vyžaduje-li záměr povolení podle jiného právního předpisu a stavební úřad je zároveň správním orgánem příslušným k vydání tohoto povolení, vede stavební úřad společné řízení o povolení záměru a povolení podle jiného právního předpisu.

	(4) Není-li součásti žádosti podle tohoto zákona vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko vyžadované tímto zákonem nebo jiným právním předpisem pro povolení záměru, vyžádá si je stavební úřad u dotčeného orgánu.

HLAVA II 

PŮSOBNOST VE VĚCECH ÚZEMNÍHO PLÁNOVÁNÍ 

§ 19  

Obecná ustanovení 

	(1) Působnost ve věcech územního plánování vykonávají vláda a orgány územního plánování, kterými jsou 
 
a) Nejvyšší stavební úřad, 
 
a) ministerstvo,

b) Ministerstvo obrany, 
 
c) úřady územního plánování a 
 
d) obecní úřad, který získal potvrzení o zajištění splnění kvalifikačních požadavků pro výkon územně plánovací činnosti. 
 
	(2) Úřady územního plánování jsou obecní úřady obcí s rozšířenou působností a krajské úřady. 
 
	(3) Působnost ve věcech územního plánování vykonávají dále zastupitelstvo obce, zastupitelstvo kraje, rada obce a rada kraje. 
 
§ 20  

Vláda

	Vláda

a) schvaluje Politiku architektury a stavební kultury České republiky, 
 
b) rozhoduje o pořízení územního rozvojového plánu, 
 
c) schvaluje zadání územního rozvojového plánu, 
 
d) schvaluje návrh výběru nejvhodnější varianty v návrhu územního rozvojového plánu, 
 
e) vydává územní rozvojový plán, 
 
f) projednává a schvaluje zprávu o uplatňování územního rozvojového plánu. 

§ 20 

Vláda
	
Vláda
 
a) schvaluje Politiku architektury a stavební kultury České republiky, 
 
b) rozhoduje o pořízení politiky územního rozvoje, 

c) schvaluje politiku územního rozvoje, 
 
d) projednává a schvaluje zprávu o plnění politiky územního rozvoje.
 
§ 21  

Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo

	(1) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo je nadřízeným správním orgánem krajských úřadů jako úřadů územního plánování. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo
 
a) vykonává kontrolu ve věcech územního plánování, 
 
b) pořizuje politiku architektury a stavební kultury, 

c) pořizuje politiku územního rozvoje,
 
c) d) pořizuje a vydává územní rozvojový plán, 
 
d) e) pořizuje územně plánovací podklady v podrobnosti a rozsahu nezbytném pro pořizování politiky územního rozvoje a územního rozvojového plánu, popřípadě pro plnění dalších svých úkolů, 

f) pořizuje a vydává územní opatření o stavební uzávěře, jedná-li se o změny v území celostátního významu,
 
e) f) g) pořizuje a vydává územní opatření o stavební uzávěře asanaci území, dotýká-li se území více krajů, 
 
f) g) h) vede národní geoportál územního plánování a vkládá do něj data, 
 
g) h) i) zajišťuje metodickou podporu uplatňování soudobých poznatků vědy a techniky a metodicky sjednocuje výkladovou a aplikační činnost krajských úřadů a obecních úřadů v oblasti územního plánování, urbanismu a architektury, 
 
h) i) j) vykonává další činnosti podle tohoto zákona. 
 
§ 22  

Ministerstvo obrany 

	Ministerstvo obrany pro území vojenských újezdů 
 
a) pořizuje a vydává územní plán a regulační plán, 
 
b) pořizuje územně plánovací podklady v podrobnosti a rozsahu nezbytném pro pořizování územních plánů, regulačních plánů, popřípadě pro další územně plánovací činnost Ministerstva obrany, 
 
c) vkládá data do národního geoportálu územního plánování. 
 
§ 23  

Krajský úřad 

	(1) Krajský úřad je nadřízeným správním orgánem obecních úřadů obcí s rozšířenou působností jako úřadů územního plánování a obecních úřadů podle § 26. 
 
	(2) Krajský úřad jako úřad územního plánování 
 
a) vykonává kontrolu ve věcech územního plánování, 
 
b) pořizuje zásady územního rozvoje, 
 
c) pořizuje územně plánovací podklady v podrobnosti a rozsahu nezbytném pro pořizování zásad územního rozvoje, popřípadě pro další územně plánovací činnost kraje, 

d) pořizuje územní opatření o stavební uzávěře, jedná-li se o změny v území nadmístního významu,
 
d) e) pořizuje a vydává územní opatření o stavební uzávěře a o asanaci území, dotýkají-li se více správních obvodů obcí s rozšířenou působností dotýká-li se území několika obcí, 
 
e) f) vkládá data do národního geoportálu územního plánování, 
 
f) g) vydává potvrzení o splnění kvalifikačních předpokladů pro výkon územně plánovací činnosti, 
 
g) h) vykonává další činnosti podle tohoto zákona. 
 
§ 24  

Zastupitelstvo kraje a rada kraje 

	(1) Zastupitelstvo kraje 
 
a) rozhoduje o pořízení zásad územního rozvoje, 
 
b) schvaluje zadání zásad územního rozvoje, 
 
c) schvaluje návrh výběru nejvhodnější varianty v návrhu zásad územního rozvoje, 
 
d) vydává zásady územního rozvoje, 
 
e) projednává a schvaluje zprávu o uplatňování zásad územního rozvoje. 
 
	(2) Rada kraje uplatňuje připomínky k návrhu 
 
a) územního rozvojového plánu a zásad územního rozvoje sousedního kraje, 
 
b) územního opatření o asanaci území a územního opatření o stavební uzávěře, které pořizuje krajský úřad, a územního opatření o stavební uzávěře, který pořizuje Nejvyšší stavební úřad, a dotýkají se území kraje. 

(2) Rada kraje 
 
a) uplatňuje připomínky k návrhu politiky územního rozvoje a územního rozvojového plánu a zásad územního rozvoje sousedního kraje, 
 
b) uplatňuje připomínky k návrhu územního opatření, který pořizuje ministerstvo a dotýká se území kraje, 
 
c) rozhoduje o pořízení územního opatření o stavební uzávěře a asanaci území, k jejichž pořízení je příslušný krajský úřad,

d) vydává územní opatření o stavební uzávěře, jedná-li se o změny v území nadmístního významu,

e) vydává územní opatření o asanaci území, dotýká-li se území více obcí.
 
§ 25  

Obecní úřad obce s rozšířenou působností 

	Obecní úřad obce s rozšířenou působností jako úřad územního plánování 
 
a) pořizuje územní plán a regulační plán, 
 
b) pořizuje územní plán a regulační plán na žádost obce, 
 
c) pořizuje územně plánovací podklady pro svůj správní obvod v podrobnosti a rozsahu nezbytném pro pořizování územních plánů, regulačních plánů, popřípadě pro další územně plánovací činnost obcí, 
 
d) pořizuje a vydává vymezení zastavěného území, 
 
e) pořizuje a vydává územní opatření o stavební uzávěře a územní opatření o asanaci území pro území obce, 
 
f) vkládá data do národního geoportálu územního plánování, 
 
g) vykonává další činnosti podle tohoto zákona. 
 
§ 26  

Obecní úřad 

	Obecní úřad, který získal potvrzení krajského úřadu o zajištění splnění kvalifikačních požadavků pro výkon územně plánovací činnosti, může vykonávat v přenesené působnosti působnost podle § 25 písm. a), e) a f) a pořizovat územní studii. 
 
§ 27  

Zastupitelstvo obce a rada obce 

	(1) Zastupitelstvo obce 
 
a) rozhoduje o pořízení územního plánu a regulačního plánu, 
 
b) schvaluje zadání územního plánu a regulačního plánu, 
 
c) schvaluje návrh výběru nejvhodnější varianty v návrhu územního plánu a regulačního plánu, 
 
d) vydává územní plán a regulační plán, 
 
e) projednává a schvaluje zprávu o uplatňování územního plánu. 
 
	(2) Rada obce a v obcích, kde se rada nevolí, zastupitelstvo obce uplatňuje připomínky k návrhu 
 
a) zásad územního rozvoje a územního plánu sousední obce, 
 
b) vymezení zastavěného území, 
 
c) územního opatření o asanaci území a územního opatření o stavební uzávěře, které pořizuje úřad územního plánování, a dotýkají se území obce. 

(2) Rada obce a v obcích, kde se rada nevolí, zastupitelstvo obce 
 
a) uplatňuje připomínky k návrhu politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje a územního plánu sousední obce, 

b) uplatňuje připomínky k návrhu vymezení zastavěného území, 
 
c) uplatňuje připomínky k návrhu územního opatření o asanaci území a územního opatření o stavební uzávěře, které pořizuje krajský úřad jako úřad územního plánování, a dotýkají se území obce, 

d) rozhoduje o pořízení územního opatření o stavební uzávěře a o asanaci území pro území obce,

e) vydává územní opatření o stavební uzávěře a o asanaci území pro území obce,

f) podává žádost podle § 25 písm. b) anebo rozhoduje o uzavření smlouvy s osobou splňující předpoklady pro výkon územně plánovací činnosti podle § 46 odst. 2 písm. c).
 
§ 28  

Působnost na území hlavního města Prahy 

	(1) Pořizuje-li územní plán pro území hlavního města Prahy Magistrát hlavního města Prahy, vykonává působnost krajského úřadu Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
	(2) Pořizuje-li územní plán pro vymezenou část území hlavního města Prahy úřad městské části, vykonává působnost krajského úřadu Magistrát hlavního města Prahy. 
 
§ 29  

Ústav územního rozvoje 

	(1) Ústav územního rozvoje se sídlem v Brně je organizační složkou státu, pro kterou plní funkci zřizovatele Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
	(2) Ústav územního rozvoje 
 
a) provádí výzkum, publikační činnost a řeší koncepční otázky teorie a praxe v oboru územního plánování a stavebního řádu, stavební kultury a vystavěného prostředí, urbanismu a architektury, 
 
b) zpracovává návrh politiky architektury a stavební kultury, 

c) zpracovává návrh politiky územního rozvoje, jejích změn a úplné znění politiky územního rozvoje po její poslední změně, 

c) d) zpracovává návrh územního rozvojového plánu, jeho změn a úplná úplné znění územního rozvojového plánu po jeho změně, 
 
d) e) zpracovává návrh územně analytických plánovacích podkladů pro území státu, 
 
e) f) vykonává další činnosti, kterými ho pověří Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
HLAVA III 

PŮSOBNOST VE VĚCECH STAVEBNÍHO ŘÁDU 

§ 30  

Obecná ustanovení 

	(1) Působnost ve věcech stavebního řádu vykonávají stavební úřady, kterými jsou 
 
a) Nejvyšší stavební úřad, 

a) ministerstvo,
 
b) Specializovaný a odvolací stavební úřad, 
 
c) krajské stavební úřady a 

d) obecní stavební úřady a
 
d) e) jiné stavební úřady3). 
 
(2) Obecními stavebními úřady jsou obecní úřady obcí s rozšířenou působností a obecní úřady obcí stanovených v příloze č. 11 k tomuto zákonu. 

	(3) Správní obvody obecních stavebních úřadů stanoví ministerstvo prováděcím právním předpisem.

	(2) (4) Jinými stavebními úřady jsou Ministerstvo obrany, Ministerstvo vnitra a Ministerstvo spravedlnosti. 

§ 30a

Kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku stavebního řádu

(1) Obecné stavební úřady vykonávají činnost na úseku stavebního řádu podle § 34, § 34a a § 34b prostřednictvím úředníků6) splňujících kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku stavebního řádu.

(2) Kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku stavebního řádu splňuje fyzická osoba, která

a) má osvědčení zvláštní odborné způsobilosti pro správní činnost stavební řád a vyvlastnění podle jiného právního předpisu7), nebo osvědčení o úspěšném vykonání úřednické zkoušky pro obor státní služby, jehož součástí je stavební řád, a

b) splňuje kvalifikační požadavky vzdělání podle tohoto zákona a

c) splňuje kvalifikační požadavky praxe podle tohoto zákona.

(3) Ustanovení jiného právního předpisu o vydávání osvědčení o uznání rovnocennosti vzdělání8) se pro podmínky podle odstavce 2 nepoužije.

(4) Kvalifikační požadavky vzdělání a praxe podle odstavce 2 písm. b) a c) splňuje

a) autorizovaný architekt, kterému byla udělena autorizace pro obor architektura nebo
bez specifikace oboru podle autorizačního zákona,

b) autorizovaný inženýr, kterému byla udělena autorizace pro obor pozemní stavby, dopravní stavby nebo městské inženýrství,

c) fyzická osoba, která má vysokoškolské vzdělání ve studijním programu náležejícím do oblasti vzdělávání architektura, stavebnictví nebo právo a nejméně 12 měsíců praxe při výkonu činnosti na úseku stavebního řádu ve veřejné správě,

d) vyšší odborné vzdělání v oboru stavebnictví a 2 roky praxe při výkonu činnosti na úseku stavebního řádu ve veřejné správě, nebo

e) střední vzdělání s maturitní zkouškou v oboru stavebnictví a 3 roky praxe při výkonu činnosti na úseku stavebního řádu ve veřejné správě.

(5) Úředník nesplňující kvalifikační požadavky může vykonávat činnost obecného stavebního úřadu na úseku stavebního řádu, pokud je zajištěno, že bude do doby splnění uvedených požadavků vykonávat tuto činnost pod odborným vedením úředníka splňujícího kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku stavebního řádu, nejvýše však po dobu 3 let.

§ 31  

Metodická a kontrolní činnost 

	Jiné ústřední orgány státní správy v rámci své působnosti metodicky sjednocují a kontrolují výkon působnosti orgánů státní stavební správy, včetně Nejvyššího stavebního úřadu, a mohou jim na základě provedené kontroly ukládat opatření k nápravě; nesouhlasí-li Nejvyšší stavební úřad s jemu uloženým opatřením k nápravě, předloží se věc k rozhodnutí vládě. 

§ 31

Metodická a kontrolní činnost	

(1) Ministerstvo metodicky sjednocuje výkladovou a aplikační činnost stavebních úřadů v oblasti stavebního řádu a požadavků na výstavbu s výjimkou požadavků na výstavbu stanovených odchylně prováděcím právním předpisem územně samosprávného celku. 

	(2) Stanoví-li dotčené orgány ve svém stanovisku, vyjádření, koordinovaném vyjádření nebo závazném stanovisku podmínky, jsou příslušné kontrolovat jejich dodržování.
 
§ 32  

Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo

	(1) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo je nadřízeným správním orgánem Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo
 
a) metodicky sjednocuje výkladovou a aplikační činnost Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu a krajských stavebních úřadů v oblasti stavebního řádu a požadavků na výstavbu, 
 
b) a) vede systém stavebně technické prevence, v němž sleduje a analyzuje závažné nebo opakující se závady nebo havárie staveb, kterým je třeba ve veřejném zájmu předcházet, a navrhuje opatření k zabránění jejich opakování, 
 
c) b) sleduje účinnost technických předpisů pro stavby a dbá o zlepšování jejich úrovně, 
 
d) c) navrhuje úpravy požadavků na stavby, jejich části, funkce, prvky a stavební výrobky a podává podněty k úpravě českých technických norem nebo certifikace stavebních výrobků anebo k jiným stavebně technickým opatřením, 
 
e) d) připravuje seznam závazných českých technických norem nebo jejich částí obsahujících podrobnější technické požadavky na stavby, které určí Úřad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví jako určené technické normy ve stavebnictví a oznámí je ve Věstníku podle jiného právního předpisu s výjimkou norem stanovených prováděcím právním předpisem územně samosprávného celku, 
 
f) e) zajišťuje bezplatný přístup k určeným technickým normám ve stavebnictví podle jiného právního předpisu s výjimkou norem stanovených prováděcím právním předpisem územně samosprávného celku, 
 
g) f) vykonává kontrolu ve věcech stavebního řádu, 
 
h) g) vykonává kontrolu nad činností autorizovaných inspektorů, 
 
i) h) je příslušným orgánem k provádění opatření stanovených přímo použitelným předpisem Evropské unie, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě4). 
 
	(3) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo může 
 
a) vyhradit si zjišťování stavebně technických příčin havárií staveb nebo účast při něm, pokud se svým rozsahem nebo opakovanými důsledky ve značné míře dotýkají veřejných zájmů, 
 
b) pověřit vedením systému stavebně technické prevence Ústav územního rozvoje. 
 
§ 33  

Specializovaný a odvolací stavební úřad 

	(1) Specializovaný a odvolací stavební úřad je nadřízeným správním orgánem krajského stavebního úřadu. 
 
	(2) Specializovaný a odvolací stavební úřad vykonává 
 
a) působnost stavebního úřadu ve věcech vyhrazených staveb, 
 
b) působnost stavebního úřadu ve věcech staveb souvisejících s vyhrazenými stavbami a stavbami tvořícími s nimi soubor staveb, jež by jinak byly v působnosti krajského stavebního úřadu, a úřadu nebo obecního stavebního úřadu,

c) vydává rámcové povolení pro stavby v areálu jaderného zařízení, a
 
c) d) kontrolu ve věcech stavebního řádu. 
 
	(3) K přechodu související stavby do působnosti krajského stavebního úřadu nebo obecního stavebního úřadu se vyžaduje změna účelu užívání. 
 
§ 34  

Krajský stavební úřad 

(1) Krajský úřad je nadřízeným správním orgánem obecního stavebního úřadu.

	(1) (2) Krajský stavební úřad 
 
a) vykonává působnost stavebního úřadu ve věcech staveb, u kterých nevykonává působnost Specializovaný a odvolací stavební úřad nebo jiný stavební úřad, 
 
a) vykonává působnost stavebního úřadu ve věcech
1. záměrů EIA, 
2. záměrů, pro které je stanoven účel vyvlastnění, 
3. vodních děl na hraničních vodách, 
4. čistíren odpadních vod sloužící k vypouštění odpadních vod do vod povrchových ze zdrojů znečištění o velikosti 10 000 ekvivalentních obyvatel nebo více,
5. vodních nádrží s celkovým objemem nad 1 000 000 m3 nebo s výškou vzdutí nad 10 m ode dna základové výpusti,
6. vodních děl sloužící k vypouštění odpadních vod z těžby a zpracování uranových rud a jaderných elektráren a odpadních vod s obsahem zvlášť nebezpečných závadných nebo nebezpečných závadných látek do vod povrchových a k vypouštění odpadních vod s obsahem zvlášť nebezpečné závadné látky nebo prioritní nebezpečné látky do kanalizace s výjimkou případů, kdy je instalováno zařízení s dostatečnou účinností podle jiného právního předpisu,
7. vodních děl sloužící k čerpání znečištěných podzemních vod za účelem snížení jejich znečištění a jejich následné vypouštění do těchto vod, popřípadě do vod povrchových, 

včetně staveb souvisejících a staveb tvořících s nimi soubor staveb, a u kterých nevykonává působnost Specializovaný a odvolací stavební úřad nebo jiný stavební úřad,

b) vydává rámcové povolení pro stavby v působnosti jiného stavebního úřadu, včetně staveb souvisejících, a 
 
c) vykonává kontrolu ve věcech stavebního řádu. 
 
	(2) (3) Má-li se stavba záměr podle odstavce 1 2 písm. a) nebo b) uskutečnit ve správních obvodech více krajů, provede řízení a vydá rozhodnutí krajský stavební úřad, u kterého byla podána žádost jako první. 

§ 34a

Obecní stavební úřad

(1) Obecní stavební úřad 

a) vykonává působnost stavebního úřadu ve věcech záměrů, u kterých nevykonává působnost Specializovaný a odvolací stavební úřad, krajský úřad nebo jiný stavební úřad,

b) vykonává kontrolu ve věcech stavebního řádu.

	(2) Má-li se záměr podle odstavce 1 písm. a) uskutečnit ve správních obvodech více obecních stavebních úřadů, provede řízení a vydá rozhodnutí obecní stavební úřad, u kterého byla podána žádost jako první.

	(3) Příslušným k povolení záměru silnice II. a III. třídy, místní komunikace, veřejně přístupné účelové komunikace a vodního díla, k jehož povolení není příslušný krajský úřad, včetně staveb tvořících s nimi soubor staveb, je obecní stavební úřad obce s rozšířenou působností.
 
§ 35  

Jiné stavební úřady 

	(1) Ministerstvo obrany vykonává působnost stavebního úřadu pro území vojenských újezdů a u záměrů, které slouží nebo mají sloužit k zajišťování obrany státu5), realizovaných Ministerstvem obrany, jím zřízenou nebo založenou právnickou osobou nebo, u staveb a záměrů, které slouží nebo mají sloužit k plnění úkolů Národního úřadu pro kybernetickou a informační bezpečnost, a pro území vojenských újezdů, s výjimkou vydání rámcového povolení. 
 
	(2) Ministerstvo vnitra vykonává působnost stavebního úřadu u záměrů pro bezpečnost státu, kterými se rozumí stavby sloužící k plnění úkolů Ministerstva vnitra nebo jím zřízené organizační složky státu, Policie České republiky, Policejní akademie České republiky, Hasičského záchranného sboru České republiky, Úřadu pro zahraniční styky a informace, Bezpečnostní informační služby a Národního bezpečnostního úřadu, s výjimkou staveb nebo jejich částí převážně užívaných pro účely bytové nebo rekreační. Do výkonu působnosti podle věty první nenáleží vydání rámcového povolení. 
 
	(3) Ministerstvo spravedlnosti vykonává působnost stavebního úřadu u záměrů staveb pro účely Vězeňské služby České republiky a jejích organizačních jednotek, s výjimkou vydání rámcového povolení. 
 
	(4) K přechodu stavby podle odstavců 1 až 3 do působnosti krajského stavebního úřadu nebo obecního stavebního úřadu se vyžaduje změna účelu užívání. 
 
HLAVA IV 

VYMEZENÁ ÚZEMÍ 

§ 36  

	(1) Ministerstvo obrany a Ministerstvo vnitra vymezí opatřením obecné povahy území, v němž v zájmu zajišťování obrany a bezpečnosti státu 
 
a) vydává vyjádření pro účely povolení záměru, 
 
b) vydává vyjádření k návrhu zadání územně plánovací dokumentace a stanovisko k návrhu územně plánovací dokumentace nebo její změny, dotýká-li se vymezeného území, a 
 
c) může se vyjádřit k nezbytným úpravám u již zřízených staveb nebo uplatnit požadavky na nezbytné úpravy. 
 
	(2) Opatření obecné povahy podle odstavce 1 se vydává bez řízení o jeho návrhu a nabývá účinnosti dnem vyvěšení veřejné vyhlášky. 
 
	(3) Náklady spojené s požadavky na nezbytné úpravy podle odstavce 1 písm. c) nese ministerstvo, které je uplatnilo. 
 
HLAVA V 

SPOLEČNÉ USTANOVENÍ 

§ 37  

	(1) Působnost stanovená tímto zákonem krajskému úřadu, obecnímu úřadu obce s rozšířenou působností a obecnímu úřadu je přenesenou působností. 

(2) Je-li stranou plánovací smlouvy obec nebo kraj, jejichž obecní úřad nebo krajský úřad je příslušným stavebním úřadem k povolení záměru, který je předmětem plánovací smlouvy, nadřízený správní orgán usnesením pověří k projednání a povolení záměru jiný věcně příslušný stavební úřad ve svém správním obvodu.
 
ČÁST TŘETÍ 

ÚZEMNÍ PLÁNOVÁNÍ 

HLAVA I 

CÍLE A ÚKOLY ÚZEMNÍHO PLÁNOVÁNÍ 

§ 38  

Cíle územního plánování 

	(1) Cílem územního plánování je soustavně a komplexně řešit funkční využití území, stanovovat zásady jeho plošného a prostorového uspořádání a vytvářet předpoklady pro udržitelný rozvoj území spočívající ve vyváženém vztahu podmínek pro příznivé životní prostředí, pro hospodářský rozvoj a pro soudržnost společenství obyvatel území, který uspokojuje potřeby současné generace, aniž by ohrožoval podmínky života generací budoucích. 
 
	(2) Územní plánování zajišťuje předpoklady pro udržitelný rozvoj území a za tímto účelem vyhodnocuje potenciál rozvoje území a prognózy jeho dalšího vývoje. 
 
	(3) Cílem územního plánování je také zvyšovat kvalitu vystavěného prostředí sídel, rozvíjet jejich identitu a vytvářet funkční a harmonické prostředí pro každodenní život jejich obyvatel. 
 
	(4) Územní plánování chrání a rozvíjí přírodní, kulturní a civilizační hodnoty území, včetně urbanistického, architektonického a archeologického dědictví, a přitom chrání krajinu jako podstatnou složku prostředí života obyvatel a základ jejich totožnosti. S ohledem na to určuje podmínky pro hospodárné využívání zastavěného území a zajišťuje ochranu nezastavěného území a ochranu a rozvoj zelené infrastruktury. Zastavitelné plochy se vymezují s ohledem na možnosti rozvoje území a míru využití zastavěného území. 
 
	(5) Orgány územního plánování postupem podle tohoto zákona koordinují veřejné zájmy v území a podněty na provedení změn v území, výstavbu a jiné činnosti ovlivňující rozvoj území a konkretizují ochranu veřejných zájmů vyplývajících z tohoto zákona a jiných právních předpisů. 
 
§ 39 

Úkoly územního plánování 

	Úkolem územního plánování je ve veřejném zájmu zejména 
 
a) zjišťovat a posuzovat stav území, jeho přírodní, kulturní a civilizační hodnoty, 
 
b) stanovovat s ohledem na podmínky a hodnoty území koncepci využití a rozvoje území, včetně dlouhodobé urbanistické koncepce sídel, jejíž součástí je i zhodnocení a, je-li to účelné, vymezení ploch pro průmysl a zemědělství, rozvoje veřejné infrastruktury a ochrany volné krajiny a její prostupnosti stanovení podmínek prostupnosti území, 
 
c) prověřovat a posuzovat potřebu změn v území, jejich přínosy, problémy a rizika s ohledem na ochranu veřejných zájmů a hospodárné využívání území, 
 
d) stanovovat urbanistické, architektonické, estetické a funkční požadavky na využívání a prostorové uspořádání území a na jeho změny, zejména na míru využití území, umístění, uspořádání a řešení staveb a kvalitu veřejných prostranství, 
 
e) vytvářet předpoklady pro hospodárné využívání území, zejména důsledným využíváním zastavěného území sídel prostřednictvím cílené revitalizace znehodnocených opuštěných a zanedbaných ploch a, je-li to účelné s ohledem na charakter území a kvalitu vystavěného prostředí, zabezpečením ploch pro průmysl a zemědělství, 
 
f) stanovovat podmínky pro obnovu a rozvoj sídelní struktury, pro kvalitní bydlení a pro rozvoj rekreace a cestovního ruchu, 
 
g) prověřovat a posuzovat potřebu změn v území, zejména pak pro umístění a uspořádání staveb s ohledem na stávající charakter a hodnoty v území a na využitelnost navazujícího území, tyto změny navrhovat a stanovovat podmínky pro jejich provedení, 
 
h) stanovovat pořadí provádění změn v území, 
 
i) koordinovat veřejné zájmy a podněty na provedení změn v území, 
 
j) vymezovat veřejně prospěšné stavby a veřejně prospěšná opatření, 
 
k) vytvářet a stanovovat podmínky pro snižování nebezpečí v území, zejména před účinky povodní, sucha, erozních jevů a extrémních teplot, a pro využívání obnovitelných zdrojů, 

l) uplatňovat požadavky na adaptaci sídel a uspořádání krajiny vyplývající ze změny klimatu,
 
l) m) prověřovat a vytvářet v území podmínky pro hospodárné vynakládání prostředků z veřejných rozpočtů na změny v území, 
 
m) n) vytvářet v území podmínky pro zajištění obrany a bezpečnosti státu a civilní ochrany, 
 
n) o) vytvářet v území podmínky pro odstraňování následků náhlých hospodářských změn zejména prověřováním a případným vymezováním zastavitelných ploch nebo transformačních ploch, 
 
o) p) určovat nutné asanační a rekultivační zásahy do území, 
 
p) q) regulovat rozsah ploch pro využívání přírodních a nerostných zdrojů, 
 
q) r) vytvářet podmínky pro ochranu území podle jiných právních předpisů před významnými negativními vlivy záměrů na území a navrhovat kompenzační opatření, pokud tak stanoví jiný právní předpis. 
 
§ 40  

Vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území 

	(1) Úkolem územního plánování je také posoudit vlivy politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje nebo územního plánu na udržitelný rozvoj území. Za tímto účelem se zpracovává vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území (dále jen „vyhodnocení vlivů“). 
 
	(2) Vyhodnocení vlivů se zpracovává k návrhu politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje nebo územního plánu, je-li vyžadováno posouzení z hlediska vlivů na životní prostředí. 
 
	(3) Součástí vyhodnocení vlivů je vyhodnocení vlivů na 
 
a) hospodářský rozvoj, 
 
b) soudržnost společenství obyvatel území a 
 
c) životní prostředí. 
 
	(4) Součástí vyhodnocení vlivů na životní prostředí je i posouzení vlivů na předmět ochrany a celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, je-li to vyžadováno podle jiného právního předpisu. 
 
	(5) Ve vyhodnocení vlivů se určí, popíší a posoudí možné významné vlivy podle odstavce 3 vyplývající z politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje nebo územního plánu a rozumná náhradní řešení s přihlédnutím k cílům posuzované dokumentace posuzovaných dokumentů. Vyhodnocení vlivů politiky územního rozvoje, nadřazené územně plánovací dokumentace nesmí obsahovat podrobnosti, které náleží vyhodnocení vlivů navazující územně plánovací dokumentace. 
 
	(6) Obsah a struktura vyhodnocení vlivů a vyhodnocení vlivů na životní prostředí jsou stanoveny v příloze č. 4 k tomuto zákonu. Náležitosti vyhodnocení vlivů na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti jsou stanoveny jiným právním předpisem. 
 
§ 41  

Charakter území 

	Charakter území se určuje zejména podle funkčního využití, struktury a typu zástavby, uspořádání veřejných prostranství, dalších prvků prostorového uspořádání a urbanistických, architektonických, estetických, kulturních a přírodních hodnot území, včetně jejich vzájemných vztahů a vazeb, a to především vymezením v územním plánu. 
 
HLAVA II 

OBECNÁ A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 

	Díl 1 

	Obecná ustanovení 

	§ 42  

	Oprávněný investor 

	(1) Oprávněným investorem se v tomto zákoně rozumí vlastník, správce nebo provozovatel veřejné dopravní nebo veřejné technické infrastruktury. 
 
	(2) Oprávněný investor může požadovat, aby byl o úkonech orgánu územního plánování při projednání návrhů územně plánovací dokumentace a územních opatření vyrozuměn jednotlivě. Za tímto účelem se zřizuje seznam oprávněných investorů, který vede a spravuje Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
	(3) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo zaznamená oprávněného investora do seznamu oprávněných investorů na základě žádosti. V žádosti oprávněný investor kromě obecných náležitostí podle správního řádu uvede 
 
a) seznam obcí, popřípadě krajů, kterých se vyrozumění týká, a 
 
b) doklad prokazující skutečnost, že je oprávněným investorem s územní působností na území uvedených obcí, popřípadě krajů. 
 
	(4) Je-li žádost podle odstavce 3 úplná, zaznamená Nejvyšší stavební úřad ministerstvo oprávněného investora do 14 dnů ode dne obdržení žádosti do seznamu oprávněných investorů. Seznam oprávněných investorů zveřejňuje Nejvyšší stavební úřad ministerstvo způsobem umožňujícím dálkový přístup na národním geoportálu územního plánování. 
 
	(5) Záznam v seznamu oprávněných investorů je veden po dobu 5 let ode dne jeho zveřejnění. Žádost podle odstavce 3 lze podávat opakovaně. Změní-li se údaje poskytnuté oprávněným investorem podle odstavce 3, je oprávněný investor povinen o této skutečnosti neprodleně vyrozumět Nejvyšší stavební úřad ministerstvo, který údaje v seznamu oprávněných investorů upraví. 
 
	§ 43  

	Zveřejňování a ukládání dokumentů 

	(1) Pořizovatel musí veřejnosti a dotčeným orgánům zajistit možnost seznámit se s návrhy zadání, územně plánovací dokumentace nebo zprávy o jejím uplatňování, územních opatření a vymezení zastavěného území ode dne vyvěšení veřejné vyhlášky návrhu veřejnou vyhláškou. 
 
	(2) Příslušný pořizovatel zveřejňuje zadání územně plánovací dokumentace, zprávu o uplatňování územně plánovací dokumentace, územně plánovací dokumentaci, zastavěné území, územní studii a územní opatření a jejich návrhy v národním geoportálu územního plánování. 
 
	(3) Územní rozvojový plán a územní opatření o stavební uzávěře, které vydal Nejvyšší stavební úřad, včetně dokladů o jejich pořizování, ukládá Nejvyšší stavební úřad. 
 
	(4) Zásady územního rozvoje, územní plán a regulační plán, včetně dokladů o jejich pořizování, ukládá obec nebo kraj, pro jejichž území jsou vydány. 
 
	(5) Územní studii, územní opatření a vymezení zastavěného území, včetně dokladů o jejich pořizování, ukládá příslušný pořizovatel. 
 
(3) Politiku územního rozvoje, včetně dokladů o jejím pořizování, územní rozvojový plán a územní opatření o stavební uzávěře, které vydalo ministerstvo, včetně spisu k územnímu rozvojovému plánu a územnímu opatření o stavební uzávěře, ukládá ministerstvo.

(4) Zásady územního rozvoje, územní plán, regulační plán a územní opatření, včetně spisu, ukládá ten, kdo je příslušný k jejich vydání. 
 
	(5) Vymezení zastavěného území, včetně spisu, a územní studii, včetně dokladů o jejím pořizování, ukládá příslušný pořizovatel.

	Díl 2 

	Kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti 

	§ 44  

	Kvalifikační požadavky 

	(1) Úřady územního plánování vykonávají územně plánovací činnost podle § 23 a 25 prostřednictvím úředníků6) splňujících kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti. 
 
	(2) Kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti splňuje fyzická osoba, která 
 
a) má osvědčení zvláštní odborné způsobilosti pro správní činnost územní plánování podle jiného právního předpisu7), nebo osvědčení o úspěšném vykonání úřednické zkoušky pro obor státní služby, jehož součástí je územní plánování, 
 
b) splňuje kvalifikační požadavky vzdělání podle tohoto zákona a 
 
c) splňuje kvalifikační požadavky praxe podle tohoto zákona. 
 
	(3) Ustanovení jiného právního předpisu o vydávání osvědčení o uznání rovnocennosti vzdělání8) se pro podmínky podle odstavce 2 nepoužije. 
 
	(4) Kvalifikační požadavky vzdělání a praxe podle odstavce 2 písm. b) a c) splňuje 
 
a) autorizovaný architekt, kterému byla udělena autorizace pro obor územní plánování nebo bez specifikace oboru podle autorizačního zákona, 
 
b) fyzická osoba, která má vysokoškolské vzdělání uznané pro autorizaci v oboru územní plánování a nejméně 18 měsíců praxe při výkonu územně plánovací činnosti ve veřejné správě, nebo 
 
c) fyzická osoba, která má vysokoškolské vzdělání ve studijním programu náležejícím do oblasti vzdělávání architektura a urbanismus nebo stavebnictví a nejméně 24 měsíců praxe při výkonu územně plánovací činnosti ve veřejné správě. 
 
	(5) Úředník nesplňující kvalifikační požadavky může vykonávat územně plánovací činnost úřadu územního plánování, pokud je zajištěno, že bude do doby splnění uvedených požadavků vykonávat tuto činnost pod odborným vedením úředníka splňujícího kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti, nejvýše však po dobu 2 3 let. 
 
	§ 45  

	Výjimka z kvalifikačních požadavků 

	(1) Výjimku z kvalifikačního požadavku vzdělání Nejvyšší stavební úřad ministerstvo udělí na základě žádosti úředníka územního samosprávného celku, který vykonává územně plánovací činnost v souladu s právními předpisy, splňuje kvalifikační požadavky praxe a má osvědčení zvláštní odborné způsobilosti podle jiného právního předpisu7). 
 
	(2) Při posuzování žádosti Nejvyšší stavební úřad ministerstvo vychází z kvality úkonů žadatele při pořizování územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů, na nichž se prokazatelně osobně podílel, a z příloh žádosti uvedených v odstavci 3 písm. b) a c). 
 
	(3) Součástí žádosti o udělení výjimky z kvalifikačního požadavku vzdělání je 
 
a) doklad o praxi ve veřejné správě při pořizování územně plánovací dokumentace nebo územně plánovacích podkladů v délce nejméně 18 měsíců, včetně výčtu územně plánovacích dokumentací nebo územně plánovacích podkladů, na jejichž pořízení se žadatel osobně podílel, s uvedením rozsahu svého podílu, 
 
b) kopie návrhu zadání nebo zprávy o uplatňování územně plánovací dokumentace a úkonů pořizovatele při pořizování návrhu územně plánovací dokumentace nebo její změny, anebo stanoviska krajského úřadu k návrhu územního plánu, na kterých se žadatel osobně podílel, 
 
c) posudek o pracovní činnosti9) nebo jiný doklad prokazující kvalitu práce žadatele, 
 
d) kopie osvědčení zvláštní odborné způsobilosti pro správní činnost územní plánování, nebo osvědčení o úspěšném vykonání úřednické zkoušky pro obor státní služby, jehož součástí je územní plánování. 
 
	Díl 3 

	Pořizovatelská činnost 

	Oddíl 1 

	Pořizovatel a určený zastupitel 

	§ 46  

	Pořizovatel

	(1) Pořizovatelem se v tomto zákoně rozumí 
 
a) Nejvyšší stavební úřad, 

a) ministerstvo,
 
b) Ministerstvo obrany, 
 
c) úřad územního plánování a 
 
d) obecní úřad na základě potvrzení krajského úřadu o zajištění splnění kvalifikačních požadavků pro výkon územně plánovací činnosti. 
 
	(2) Pořizovatel vykonává územně plánovací činnost prostřednictvím 
 
a) státního zaměstnance, který byl přijat do služebního poměru na dobu neurčitou a zařazen na služební místo nebo jmenován na služební místo představeného k výkonu v oboru státní služby, jehož součástí je územní plánování, 
 
b) úředníka územního samosprávného celku splňujícího kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti, nebyla-li mu z nich udělena výjimka, nebo 
 
c) osoby splňující kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti, které bylo uděleno oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti Nejvyšším stavebním úřadem ministerstvem (dále jen „zástupce pořizovatele“). 
 
	(3) Výkon územně plánovací činnosti osobami podle odstavce 2 a činnost projektanta jsou vzájemně neslučitelné. 
 
	§ 47  

	Územně plánovací činnost vykonávaná obecním úřadem 

	(1) Obecní úřad může vykonávat územně plánovací činnost podle § 26 pouze na základě potvrzení vydaného krajským úřadem o tom, že zajistil výkon územně plánovací činnosti prostřednictvím osoby, která splňuje kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti. 
 
	(2) V žádosti o vydání potvrzení obecní úřad uvede 
 
a) své identifikační údaje, 
 
b) informaci o tom, jakou územně plánovací dokumentaci, popřípadě územní studii hodlá pořizovat, 
 
c) doklad, že bude vykonávat územně plánovací činnost prostřednictvím osoby splňující požadavky pro výkon územně plánovací činnosti. 
 
	(3) Krajský úřad do 30 dnů od obdržení žádosti podle odstavce 2 přezkoumá, zda obecní úřad bude územně plánovací činnost vykonávat prostřednictvím osoby splňující požadavky pro výkon územně plánovací činnosti, a vydá obecnímu úřadu potvrzení nebo mu sdělí, že potvrzení nelze vydat. Součástí potvrzení je stanovení rozsahu výkonu územně plánovací činnosti obecním úřadem. Potvrzení zašle krajský úřad současně Nejvyššímu stavebnímu úřadu ministerstvu. 
 
	(4) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo zajistí obecnímu úřadu přístup do národního geoportálu územního plánování v rozsahu potvrzení podle odstavce 3. 
 
	§ 48  

	Překážky výkonu územně plánovací činnosti 

	(1) Nemůže-li obecní úřad v průběhu pořizování územně plánovací dokumentace nebo územní studie zajistit výkon územně plánovací činnosti prostřednictvím osoby splňující kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti, pořizování neprodleně přeruší a sdělí tuto skutečnost Nejvyššímu stavebnímu úřadu ministerstvu a krajskému úřadu. Krajský úřad na základě oznámení podle věty první zruší obecnímu úřadu potvrzení podle § 47 odst. 3. 
 
	(2) Ve sdělení podle odstavce 1 obecní úřad uvede, zda 
 
a) předloží zastupitelstvu návrh na ukončení pořizování, 
 
b) požaduje, aby pořizování dokončil úřad územního plánování obce s rozšířenou působností, nebo 
 
c) učiní kroky, aby zajistil výkon územně plánovací činnosti prostřednictvím osoby, která splňuje kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti. 
 
	(3) Požaduje-li obecní úřad ve sdělení podle odstavce 1 rada obce, aby pořizování dokončil úřad územního plánování obce s rozšířenou působností, předá krajský úřad tuto žádost příslušnému úřadu územního plánování. Požadavek podle věty první se považuje za žádost obce podle § 25 písm. b). 
 
	(4) Je-li obsahem sdělení údaj podle odstavce 2 písm. c), postupuje se podle § 47 obdobně. 
 
	§ 49  

	Určený zastupitel 

	(1) Zastupitelstvo obce a zastupitelstvo kraje určí člena zastupitelstva, který při pořizování územně plánovací dokumentace obce nebo kraje spolupracuje s pořizovatelem (dále jen „určený zastupitel“). 
 
	(2) Pořizovatel při pořizování územně plánovací dokumentace postupuje v součinnosti s určeným zastupitelem. 
 
	(3) Nedojde-li mezi pořizovatelem a určeným zastupitelem ke shodě, je pro pokračování v pořizování územně plánovací dokumentace z hlediska souladu návrhu s nadřazenou územně plánovací dokumentací, s právními předpisy a se stanovisky nadřízeného orgánu územního plánování a dotčených orgánů rozhodující řešení navržené pořizovatelem, v ostatních případech řešení navržené určeným zastupitelem. 
 
	(4) Zastupitelstvo obce, pro kterou pořizuje územní studii úřad územního plánování, může určit člena zastupitelstva nebo osobu uvedenou v § 46 odst. 2, která při pořizování územní studie spolupracuje s pořizovatelem; ustanovení o určeném zastupiteli se uplatní přiměřeně. 

(4) Je-li pro obec pořizována úřadem územního plánování územní studie, která je podmínkou pro rozhodování v území podle § 81 odst. 4, může zastupitelstvo určit určeného zastupitele, který při jejím pořizování spolupracuje s pořizovatelem; ustanovení o určeném zastupiteli se uplatní přiměřeně.
 
	Oddíl 2 

	Zástupce pořizovatele 

	§ 50  

	Obecná ustanovení 

	(1) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo udělí oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti osobě, která 
 
a) je plně svéprávná, 
 
b) má osvědčení zvláštní odborné způsobilosti pro správní činnost v územním plánování, nebo osvědčení o úspěšném vykonání úřednické zkoušky pro obor státní služby, jehož součástí je územní plánování, 
 
c) splňuje kvalifikační požadavky vzdělání a praxe podle § 44 odst. 4, 
 
d) je bezúhonná, 
 
e) vykonávala územně plánovací činnost v souladu s právními předpisy; při posuzování Nejvyšší stavební úřad ministerstvo vychází z kvality úkonů žadatele při pořizování územně plánovací dokumentace a územních studií, na nichž se osobně podílel. 
 
	(2) Seznam zástupců pořizovatele vede Nejvyšší stavební úřad ministerstvo a zveřejňuje jej způsobem umožňujícím dálkový přístup v národním geoportálu územního plánování. 
 
	§ 51 

	Bezúhonnost

	(1) Za bezúhonnou se pro účely udělení oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti nepovažuje osoba, 
 
a) která byla pravomocně odsouzena za trestný čin spáchaný úmyslně, jestliže byl tento trestný čin spáchán v souvislosti s výkonem územně plánovací činnosti, nehledí-li se na ni, jako by nebyla odsouzena, nebo 
 
b) které bylo Českou komorou architektů pravomocně uloženo disciplinární opatření ve formě pozastavení nebo odnětí autorizace. 
 
	(2) Osoba, která není státním občanem České republiky a nemá na území České republiky povolen trvalý pobyt, dokládá bezúhonnost výpisem z evidence obdobné Rejstříku trestů vydaným státem, jehož je občanem, nebo státem posledního pobytu. Osoba, která je nebo byla státním občanem jiného členského státu Evropské unie nebo má nebo měla adresu bydliště v jiném členském státě Evropské unie, může místo výpisu z evidence obdobné Rejstříku trestů doložit bezúhonnost výpisem z Rejstříku trestů s přílohou obsahující informace, které jsou zapsané v evidenci trestů jiného členského státu Evropské unie. 
 
	(3) Pro ověření bezúhonnosti si Nejvyšší stavební úřad ministerstvo vyžádá výpis z Rejstříku trestů, včetně přílohy obsahující cizozemská odsouzení. Žádost o vydání výpisu z Rejstříku trestů a výpis z Rejstříku trestů se předávají v elektronické podobě, a to způsobem umožňujícím dálkový přístup. 
 
	(4) Česká komora architektů bezodkladně uvědomí Nejvyšší stavební úřad ministerstvo o pravomocném uložení disciplinárního opatření spočívajícího v pozastavení nebo odnětí autorizace zástupce pořizovatele. 
 
	§ 52 

	Žádost o udělení oprávnění 

	(1) Součástí žádosti o udělení oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti je 
 
a) doklad o dosaženém vzdělání podle § 44 odst. 3, nebo doklad o udělení výjimky podle § 45 odst. 1, 
 
b) doklad o praxi ve veřejné správě při pořizování územně plánovací dokumentace, 
 
c) kopie osvědčení zvláštní odborné způsobilosti v územním plánování, nebo kopie osvědčení o úspěšném vykonání úřednické zkoušky podle zákona o státní službě, 
 
d) výčet žadatelem pořizované územně plánovací dokumentace, na níž se osobně podílel, s uvedením rozsahu jeho podílu. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo může požádat krajský úřad o vyjádření, zda v posledních 3 letech před podáním žádosti u územně plánovací dokumentace, u které vykonával žadatel činnost pořizovatele, neučinil opatření při kontrole ve věcech územního plánování. 
 
	§ 53 

	Udělení a zánik oprávnění 

	(1) Oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti se uděluje na dobu 5 let. Tato doba se na žádost zástupce pořizovatele prodlouží o 5 let, a to i opakovaně, splňuje-li podmínky § 50 odst. 1. 
 
	(2) Oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti zaniká 
 
a) dnem doručení písemného prohlášení zástupce pořizovatele o ukončení činnosti předsedovi Nejvyššího stavebního úřadu ministrovi pro místní rozvoj, 
 
b) uplynutím doby, na kterou bylo uděleno, 
 
c) dnem nabytí právní moci rozhodnutí soudu, kterým byla omezena svéprávnost zástupce pořizovatele, 
 
d) ztrátou bezúhonnosti, nebo 
 
e) zrušením oprávnění podle odstavce 3. 
 
	(3) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo zruší oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti, pokud zástupce pořizovatele 
 
a) poruší opakovaně nebo hrubým způsobem právní předpisy při výkonu územně plánovací činnosti, nebo 
 
b) přestal splňovat podmínky pro výkon funkce. 
 
	(4) Osoba, které zaniklo oprávnění k výkonu územně plánovací činnosti, o této skutečnosti bezodkladně informuje obecní úřad, pro který tuto činnost vykonává, a předloží mu návrh dalšího postupu pořizování územně plánovací dokumentace nebo územní studie. 
 
	Díl 4 

	Dotčené orgány v procesu územního plánování 

	§ 54  

	Stanoviska a vyjádření dotčených orgánů 

	(1) Dotčené orgány uplatňují stanoviska, která nejsou rozhodnutím ve správním řízení a jejichž obsah je závazný pro pořizování územně plánovací dokumentace, územních opatření nebo vymezení zastavěného území, není-li při řešení rozporů stanoveno jinak. Ustanovení § 149 odst. 2 správního řádu se použije pro obsah stanovisek obdobně. 
 
	(2) Dotčené orgány uplatňují vyjádření k návrhu zadání územně plánovací dokumentace, vyhodnocení vlivů, návrhu zprávy o uplatňování územně plánovací dokumentace a návrhu zadání změny územně plánovací dokumentace. 
 
	(3) Obsahuje-li posuzovaný návrh varianty řešení, dotčený orgán posuzuje každou variantu samostatně. 
 
	(4) Jsou-li v rámci procesu pořizování nástrojů územního plánování stanoveny lhůty pro uplatnění stanovisek nebo vyjádření a dotčený orgán v této lhůtě stanovisko nebo vyjádření neuplatní, k později uplatněnému stanovisku nebo vyjádření se nepřihlíží. 
 
	§ 55  

	Řešení rozporů 

	Orgány územního plánování projednávají protichůdná stanoviska dotčených orgánů. Dojde-li k rozporu mezi pořizovatelem a dotčenými orgány, jakož i mezi dotčenými orgány navzájem, postupuje se podle správního řádu. 
 
	Díl 5 

	Společná ustanovení 

	§ 56  

	Územní rezerva 

	(1) Územní rezervou se v tomto zákoně rozumí plocha nebo koridor, které jsou vymezené v územně plánovací dokumentaci pro využití, jehož potřebu a plošné nároky je třeba následně prověřit. 
 
	(2) Při vymezení územní rezervy se v územně plánovací dokumentaci stanoví její uvažované budoucí využití, popřípadě podmínky pro jeho prověření. 
 
	(3) Změnit územní rezervu na plochu nebo koridor umožňující stanovené využití lze jen změnou územně plánovací dokumentace. 
 
	(4) Územní rezerva se neposuzuje z hlediska vlivů na udržitelný rozvoj území, na životní prostředí ani, na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti ani z hlediska předpokládaných důsledků navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond a pozemky určené k plnění funkce lesa; uvedené vlivy se posuzují až při změně územně plánovací dokumentace, která má umožnit stanovené využití. 
 
	(5) V územní rezervě jsou zakázány změny v území, které by mohly stanovené využití podstatně ztížit nebo znemožnit. 
 
	(6) Účelnost dalšího trvání vymezení územní rezervy pořizovatel vždy vyhodnotí podle § 107 odst. 2 písm. a). 
 
	Úplné znění a koordinační výkres 

	§ 57  

	(1) Úplným zněním územně plánovací dokumentace nebo vymezení zastavěného území (dále jen „úplné znění“) se rozumí účinné znění územně plánovací dokumentace nebo vymezení zastavěného území se zapracovanými pozdějšími změnami. 
 
	(2) Zpracování úplného znění zajistí pořizovatel změny územně plánovací dokumentace nebo vymezení zastavěného území. 
 
	(3) Úplné znění obsahuje textovou a grafickou část; v případě odůvodnění územně plánovací dokumentace je součástí úplného znění koordinační výkres celého území státu, kraje nebo obce anebo celé plochy řešené regulačním plánem. Koordinačním výkresem se rozumí výkres zahrnující navržené řešení, neměněný současný stav a důležitá omezení v území, zejména limity využití území. 
 
	(4) V případě územního plánu pro vymezenou část území hlavního města Prahy úplné znění obsahuje textovou a grafickou část územního plánu, ve znění platném po jeho změně, a z odůvodnění koordinační výkres pro celou vymezenou část území hlavního města Prahy. 
 
	(5) Úplné znění se po vydání změny územně plánovací dokumentace opatří záznamem o účinnosti, který obsahuje 
 
a) označení správního orgánu, který poslední změnu vydal, 
 
b) pořadové číslo poslední změny, 
 
c) datum nabytí účinnosti poslední změny, 
 
d) jméno, příjmení, funkci a podpis oprávněné úřední osoby pořizovatele a otisk úředního razítka. 
 
	§ 58 

	(1) Dojde-li při vyhotovení úplného znění k pochybení, pořizovatel chybu bezodkladně odstraní nebo zajistí její odstranění; případné vady při vyhotovení úplného znění nemají vliv na účinnost změny územně plánovací dokumentace. 
 
	(2) Za padělání nebo pozměňování úplného znění se nepovažuje změna způsobu grafického vyjádření. 
 
	§ 59  

	Jednotný standard 

	(1) Územně plánovací dokumentace, její změna a úplné znění, územní studie, vymezení zastavěného území, jeho změna a úplné znění a územní opatření se vyhotovují a předávají v elektronické verzi ve strojově čitelném formátu10), včetně prostorových dat11), rovněž ve vektorové formě podle požadavků jednotného standardu. 
 
	(2) Vybrané části územně plánovací dokumentace, její změny a úplné znění, vymezení zastavěného území, jeho změna a úplné znění a územní opatření se zpracovávají v jednotném standardu. 
 
	(3) (2) Jednotný standard územně plánovací dokumentace, vymezení zastavěného území a územního opatření stanoví jejich standardizované části a požadavky na 
 
a) geodetický referenční systém, 
 
b) strukturu standardizovaných částí, 
 
c) grafické vyjádření standardizovaných částí, 
 
d) výměnný formát dat a 
 
e) metadata. 

(4) (3) Rozsah standardizovaných jevů a základních kategorií funkčního využití je uveden v příloze č. 9 k tomuto zákonu. Podrobný obsah jednotného standardu včetně stanovení vybraných částí územně plánovací dokumentace, vymezení zastavěného území a územního opatření, které se zpracovávají v jednotném standardu, a požadavky na strojově čitelný formát stanoví prováděcí právní předpis. 

(2) Jednotný standard stanoví pro potřeby zveřejnění výstupů územně plánovací činnosti v národním geoportálu územního plánování požadavky na 
 
a) geodetický referenční systém, 
 
b) členění předávaných dat, 
 
c) grafické vyjádření standardizovaných jevů, 
 
d) výměnný formát a další technické parametry předávaných dat a 
 
e) metadata. 
 
	(3) Rozsah standardizovaných jevů a základních kategorií ploch s rozdílným způsobem využití je uveden v příloze č. 10 k tomuto zákonu. Podrobný obsah požadavků jednotného standardu stanoví prováděcí právní předpis.

 
	§ 60  

	Mapové a další podklady pro územně plánovací činnost 

	(1) Mapovými podklady pro územně plánovací činnost (dále jen „mapové podklady“) jsou katastrální mapa, Státní mapa, Základní mapa České republiky a Mapa České republiky12) ; mapovým podkladem pro pořízení regulačního plánu může být též polohopisné a výškopisné zaměření řešeného území. 
 
	(2) Mapovým podkladem jsou dále základní báze geografických dat a tematická státní mapová díla. 
 
	(3) Pro účely územního plánování je možné mapový podklad doplnit na základě skutečností zjištěných vlastním průzkumem území; záznam o provedeném doplnění se ukládá u pořizovatele. 
 
	(4) Není-li státní mapové dílo13) v digitální formě k dispozici, lze s využitím státního mapového díla vytvořit mapový podklad v digitální formě. 
 
	(5) Při územně plánovací činnosti se jako další podklad používají digitální technická mapa kraje, digitální technická mapa obce, je-li k dispozici, a digitální mapa veřejné správy podle jiného právního předpisu14). 
 
HLAVA III 

NÁSTROJE ÚZEMNÍHO PLÁNOVÁNÍ 

	Díl 1 

	Obecné ustanovení 

	§ 61  

	Druhy nástrojů územního plánování 

	Nástroji územního plánování jsou 
 
a) územně plánovací podklady, kterými jsou územně analytické podklady a územní studie, 
 
b) Politika architektury a stavební kultury České republiky, 

b) politika územního rozvoje,
 
c) územně plánovací dokumentace, kterými jsou územní rozvojový plán, zásady územního rozvoje, územní plán a regulační plán, 
 
d) vymezení zastavěného území, 
 
e) územní opatření, kterými jsou územní opatření o stavební uzávěře a územní opatření o asanaci území. 
 
	Díl 2 

	Územně plánovací podklady 

	Oddíl 1 

	Územně analytické podklady 

	§ 62  

	(1) Územně analytické podklady slouží zejména jako odborný podklad pro pořizování politiky územního rozvoje, územně plánovacích dokumentací, územních studií, územních opatření, vymezení zastavěného území a pro rozhodování v území. 
 
	(2) Územně analytické podklady obsahují zjištění a vyhodnocení stavu a vývoje území, jeho hodnot, limitů využití území, záměrů na provedení změn v území, zjišťování a vyhodnocování podmínek udržitelného rozvoje území a určení problémů k řešení v územně plánovací dokumentaci. 
 
	(3) Náležitosti obsahu územně analytických podkladů stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	§ 63  

	Údaje o území 

	(1) Údaji o území jsou informace nebo data o stavu území a omezeních, která se váží k určité části území, například ploše, pozemku, přírodnímu útvaru nebo stavbě, a která vznikla nebo byla zjištěna zejména na základě právních předpisů, a dále informace nebo data o záměrech na provedení změny v území; součástí údaje o území jsou také metadata. 
 
	(2) Údaje o území poskytuje pořizovateli poskytovatel údajů o území, kterým je 
 
a) orgán veřejné správy, s jehož působností údaje o území souvisejí, nebo právnická osoba, jejímž zřizovatelem je stát nebo územní samosprávný celek, 
 
b) vlastník dopravní nebo technické infrastruktury, 
 
c) provozovatel staveb a zařízení, z jejichž provozu vznikají omezení v území podle jiného právního předpisu15). 
 
	§ 64  

	Poskytování údajů o území 

	(1) Poskytovatel údajů o území poskytuje údaje v digitální formě bezodkladně po jejich vzniku nebo po jejich zjištění, přitom odpovídá za jejich správnost, úplnost a aktuálnost, a to v rozsahu charakteristik přesnosti uvedených v rámci metadat. Údaje o území se poskytují ve formátech a za podmínek stanovených prováděcím právním předpisem. Povinnost poskytnutí údajů o území je splněna jejich vložením do digitální technické mapy kraje16), do národního geoportálu územního plánování nebo do registru územní identifikace, adres a nemovitostí17). 
 
	(2) Údaje o území mohou být použity pouze pro činnost orgánů veřejné správy a pro činnost projektanta územně plánovací dokumentace a územní studie. 
 
	(3) Vlastník dopravní nebo technické infrastruktury má nárok na úhradu účelně vynaložených nákladů spojených s poskytnutím údajů o území podle tohoto zákona, nejvýše však do výše nákladů na pořízení jejich kopií, nosičů dat a nákladů na doručení pořizovateli. Náklady hradí pořizovatel na základě žádosti vlastníka dopravní nebo technické infrastruktury. 
 
	(4) Poskytovatel údajů o území, který nesplní povinnost podle odstavce 1, je povinen uhradit z toho vyplývající náklady na změny územně plánovací dokumentace, územní studie a na aktualizaci územně analytických podkladů a odpovídá za škodu vzniklou v důsledku toho, že údaje o území neposkytl nebo je poskytl nesprávné. 
 
	§ 65  

	Pořizování a aktualizace územně analytických podkladů 

	(1) Územně analytické podklady a jejich aktualizace pořizuje pořizovatel na základě průzkumů území, údajů o území a dalších dostupných informací. Pořizovatel zohledňuje také prognózy dalšího vývoje území, aby získal představu o jeho budoucím stavu a vývoji. 
 
	(2) Podkladem pro pořízení územně analytických podkladů je i digitální technická mapa kraje nebo obce, je-li k dispozici. 
 
	(3) Pořizovatel průběžně aktualizuje územně analytické podklady a nejpozději do 4 let od jejich poslední úplné aktualizace pořídí návrh nové úplné aktualizace. 
 
	§ 66  

	Projednání územně analytických podkladů 

	(1) Územně analytické podklady pro správní obvod obce s rozšířenou působností a jejich úplnou aktualizaci projedná pořizovatel v rozsahu určení problémů k řešení v územně plánovacích dokumentacích do 30 dnů po jejich vyhotovení s obcemi ve svém správním obvodu. 
 
	(2) Pořizovatel upraví územně analytické podklady pro správní obvod obce s rozšířenou působností podle výsledku projednání a bezodkladně, nejpozději do 60 dnů od ukončení projednání, je předá krajskému úřadu je vloží do národního geoportálu územního plánování. 
 
	(3) Územně analytické podklady pro území kraje a jejich úplnou aktualizaci předkládá pořizovatel k projednání radě kraje v rozsahu a formě stanovené prováděcím právním předpisem. 
 
	(4) Krajský úřad vloží územně analytické podklady pro území kraje do národního geoportálu územního plánování do 10 dnů od jejich projednání podle odstavce 3. 
 
	Oddíl 2 

	Územní studie 

	§ 67  

	Účel

	(1) Územní studie navrhuje, prověřuje a posuzuje možná řešení vybraných problémů v území, které by mohly významně ovlivňovat nebo podmiňovat jeho využití a uspořádání. 
 
	(2) Územní studie slouží jako odborný podklad pro 
 
a) rozhodování v území, a to pouze v těch částech, v nichž je v souladu s územně plánovací dokumentací, nebo není-li územně plánovací dokumentace k dispozici, 
 
b) pořizování územně plánovací dokumentace, a to pouze v těch částech, v nichž není v rozporu s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací., 

c) pořizování politiky územního rozvoje.
 
	§ 68 

	Pořízení

	(1) Pořizovatel pořizuje územní studii 
 
a) v případech, kdy je to požadováno územně plánovací dokumentací, 
 
b) z vlastního podnětu, nebo 
 
c) z jiného podnětu. 
 
	(2) Náklady na zpracování územní studie požadované územně plánovací dokumentací hradí orgán, který územně plánovací dokumentaci vydal. Pořízení územní studie z jiného podnětu může pořizovatel podmínit úhradou nákladů na zpracování územní studie od toho, kdo tento podnět podal. 
 
	(3) V zadání územní studie určí pořizovatel její obsah, rozsah, cíle a účel. Pořizovatel může stanovit, že ten, kdo hodlá změnu v území realizovat, zajistí zpracování územní studie na své náklady.
 
	(4) Jedná-li se o územní studii, jejíž pořízení je uloženo územním plánem jako podmínka pro rozhodování v území, projedná pořizovatel její návrh v zastupitelstvu obce, které územní plán schválilo. Neprojedná-li zastupitelstvo obce návrh územní studie ve lhůtě 60 dnů ode dne jeho předložení zastupitelstvu obce pořizovatelem, platí, že s návrhem souhlasí. 
 
	(5) Je-li to nezbytné, zajistí pořizovatel úpravu územní studie a vloží ji do 7 dnů ode dne její úpravy schválení možnosti jejího využití do národního geoportálu územního plánování; toto vložení je podmínkou využití územní studie. 
 
	§ 69 

	Prověření územní studie 

	(1) Pořizovatel nejpozději do 8 let od vložení územní studie do národního geoportálu územního plánování a následně vždy do 8 let prověří její aktuálnost a v případě kladného výsledku prověření zajistí vložení dat o této skutečnosti do národního geoportálu územního plánování, jinak územní studii z národního geoportálu územního plánování vypustí. 
 
	(2) Nedojde-li ke vložení dat o prověření aktuálnosti územní studie ani k vypuštění územní studie z národního geoportálu územního plánování pořizovatelem ve lhůtě podle odstavce 1, vypustí Nejvyšší stavební úřad ministerstvo, nebo jím pověřená organizační složka státu, do 30 dnů ode dne uplynutí lhůty podle odstavce 1 územní studii z národního geoportálu územního plánování. 
 
	Díl 3 

	Politika architektury a stavební kultury České republiky 

	§ 70  

	(1) Politika architektury a stavební kultury České republiky je strategickým dokumentem s celostátní působností, který určuje vizi, cíle a opatření k dosažení kvality vystavěného prostředí. 
 
	(2) Politiku architektury a stavební kultury České republiky pořizuje a projednává Nejvyšší stavební úřad a zpracovává Ústav územního rozvoje. 
 
	(3) Politiku architektury a stavební kultury České republiky schvaluje na návrh Nejvyššího stavebního úřadu vláda. 
 
	§ 71 

	(1) Nejvyšší stavební úřad zajistí nejpozději do 10 dnů od jeho schválení zveřejnění usnesení vlády, kterým byla schválena Politika architektury a stavební kultury České republiky, ve Věstníku vlády pro orgány krajů a orgány obcí a v téže lhůtě zveřejní Politiku architektury a stavební kultury České republiky způsobem umožňujícím dálkový přístup. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad nejpozději do 6 let od schválení Politiky architektury a stavební kultury České republiky a poté pravidelně nejméně jednou za 6 let předloží vládě zprávu o vyhodnocení plnění Politiky architektury a stavební kultury České republiky. Vláda může na jejím základě uložit Nejvyššímu stavebnímu úřadu pořídit aktualizaci nebo novou Politiku architektury a stavební kultury České republiky. 
 
Díl 3

Politika územního rozvoje

§ 70

Politika územního rozvoje

	(1) Politika územního rozvoje je strategickým dokumentem s celostátní působností, který určuje ve stanoveném období požadavky na konkretizaci úkolů územního plánování v celostátních, přeshraničních a mezinárodních souvislostech a určuje strategii a základní podmínky pro naplňování těchto úkolů. Politika územního rozvoje se zpracovává pro celé území státu.

	(2) Politika územního rozvoje s ohledem na možnosti území koordinuje tvorbu a změny územního rozvojového plánu a zásad územního rozvoje, tvorbu koncepcí schvalovaných ministerstvy a jinými ústředními správními úřady a záměry na změny v území celostátního významu a stanoví úkoly zajišťující tuto koordinaci.

	(3) Ministerstvo zajistí, aby ve Sbírce zákonů a mezinárodních smluv bylo uveřejněno sdělení o schválení politiky územního rozvoje, a zveřejnění politiky v národním geoportálu územního plánování. Politika územního rozvoje je závazná pro pořizování a vydávání územně plánovací dokumentace dnem následujícím po dni uveřejnění sdělení podle věty první.

§ 71

Obsah

	(1)	Politika územního rozvoje
a)	stanoví celostátní priority územního plánování pro zajištění udržitelného rozvoje území České republiky,
b)	stanoví koncepci sídelní struktury České republiky,
c)	vymezí oblasti ovlivněné rozvojovou dynamikou jednoho nebo více center osídlení se zvýšenými požadavky na změny v území, které jsou mezinárodního nebo celostátního významu, nebo které svým významem přesahují území jednoho kraje (dále jen „rozvojové oblasti“), a území s vazbou na kapacitní dopravní infrastrukturu propojující rozvojové oblasti a významná centra osídlení (dále jen „rozvojové osy“),
d)	vymezí oblasti se specifickými hodnotami a se specifickými problémy mezinárodního nebo celostátního významu, nebo které svým významem přesahují území jednoho kraje (dále jen „specifické oblasti“),
e)	schematicky vymezí plochy a koridory dopravní a technické infrastruktury mezinárodního a celostátního významu nebo které svým významem přesahují území jednoho kraje,
f)	stanoví ve vymezených plochách a koridorech kritéria a podmínky pro rozhodování o možných variantách nebo alternativách změn v území a pro jejich posuzování, zejména s ohledem na jejich budoucí význam, možná ohrožení, rozvoj, útlum, preference a rizika,
g)	stanoví úkoly podle § 70 odst. 2,
h)	stanoví, které plochy a koridory zejména dopravní a technické infrastruktury budou předmětem řešení územního rozvojového plánu.

	(2)	K návrhu politiky územního rozvoje ministerstvo zajistí vyhodnocení vlivů, je-li to vyžadováno podle § 40.

	(3)	Obsah a struktura politiky územního rozvoje jsou stanoveny v příloze č. 5 k tomuto zákonu.

§ 71a

Návrh

	(1)	Ministerstvo pořizuje návrh politiky územního rozvoje ve spolupráci s ministerstvy, jinými ústředními správními orgány a kraji.

	(2)	Ministerstvo životního prostředí na žádost ministerstva ve lhůtě 30 dnů stanoví požadavky na vyhodnocení vlivů na životní prostředí.

	(3)	Návrh politiky územního rozvoje pořizuje ministerstvo na základě
a)	územně plánovacích podkladů,
b)	dokumentů určených k podpoře regionálního rozvoje67),
c)	podkladů a dokumentů veřejné správy, které mají v mezinárodních a celostátních souvislostech vliv na využívání území státu, například politik, strategií, koncepcí, plánů, programů a generelů,
d)	zprávy o stavu životního prostředí68),
e)	mezinárodních závazků České republiky vztahujících se k územnímu rozvoji.

§ 71b

Projednání návrhu

	(1)	Ministerstvo zveřejní návrh politiky územního rozvoje spolu s vyhodnocením vlivů v národním geoportálu územního plánování a současně návrh politiky územního rozvoje spolu s vyhodnocením vlivů zašle
a)	ministerstvům,
b)	jiným ústředním správním úřadům a
c)	krajům.

	(2)	Orgány uvedené v odstavci 1, obce a veřejnost mohou písemně uplatnit své připomínky do 60 dnů od zveřejnění návrhu politiky územního rozvoje. K později uplatněným připomínkám se nepřihlíží.

	(3)	Ministerstvo ve spolupráci s Ministerstvem zahraničních věcí a Ministerstvem životního prostředí zašle návrh politiky územního rozvoje spolu s vyhodnocením vlivů sousedním státům, jejichž území může být uplatňováním politiky územního rozvoje významně ovlivněno a nabídne jim konzultace. Projeví-li sousední stát o konzultace zájem, ministerstvo se ve spolupráci s Ministerstvem zahraničních věcí a Ministerstvem životního prostředí konzultací účastní.

	(4)	Ministerstvo zohlední připomínky, výsledky vyhodnocení vlivů a případná vyjádření sousedních států a výsledky konzultací.

§ 71c

Stanovisko k návrhu koncepce

	(1)	Ministerstvo zašle návrh vyhodnocení uplatněných připomínek, případných vyjádření sousedních států a výsledků konzultací Ministerstvu životního prostředí jako podklad pro vydání stanoviska k návrhu koncepce podle § 10g zákona o posuzování vlivů na životní prostředí.

	(2)	Ministerstvo životního prostředí stanovisko uplatní do 30 dnů od obdržení podkladů podle odstavce 1. Stanovisko podle věty první není stanoviskem podle § 54 odst. 1. Nejde-li o změnu politiky územního rozvoje, lze lhůtu pro uplatnění stanoviska ze závažných důvodů, které Ministerstvo životního prostředí sdělí ministerstvu nejpozději do 30 dnů od obdržení podkladů, prodloužit, nejdéle však o 30 dnů.

	(3)	Neuplatní-li Ministerstvo životního prostředí stanovisko ve lhůtě podle odstavce 2, je možné politiku územního rozvoje schválit i bez tohoto stanoviska; v takovém případě ministerstvo zohlední závěry vyhodnocení vlivů, připomínky a výsledky konzultací.

	(4)	Vyplyne-li z posouzení vlivu na evropsky významnou lokalitu nebo ptačí oblast, že politika územního rozvoje má významný negativní vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, postupuje se podle § 45i zákona o ochraně přírody a krajiny. Kompenzační opatření uvede Ministerstvo životního prostředí ve stanovisku podle § 54 odst. 1.

§ 71d

Schválení a uplatňování

	(1)	Ministerstvo předkládá návrh politiky územního rozvoje ke schválení vládě.

	(2)	Ministerstvo nejpozději do 4 let od schválení politiky územního rozvoje a poté pravidelně nejméně jednou za 4 roky vyhodnotí uplatňování politiky územního rozvoje.

	(3)	Za účelem vyhodnocení uplatňování politiky územního rozvoje zpracuje ministerstvo ve spolupráci s ministerstvy, jinými ústředními správními orgány a kraji zprávu o plnění politiky územního rozvoje (dále jen „zpráva o plnění“), která obsahuje zejména
a)	vyhodnocení plnění úkolů politiky územního rozvoje,
b)	problémy k řešení v politice územního rozvoje vyplývající z územně analytických podkladů,
c)	posouzení vlivu územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje, podkladů a dokumentů veřejné správy s celostátním zaměřením na uplatňování politiky územního rozvoje,
d) vyhodnocení případných nepředvídaných významných negativních vlivů na životní prostředí vyplývajících z uplatňování politiky územního rozvoje, včetně potřeby opatření na jejich odvrácení nebo zmírnění,
e)	vyhodnocení potřeby pořízení změny politiky územního rozvoje nebo nové politiky územního rozvoje.

	(4)	Vyplyne-li z vyhodnocení podle odstavce 3 písm. d) potřeba pořízení změny politiky územního rozvoje nebo nové politiky územního rozvoje, obsahuje zpráva o plnění dále zejména
a)	návrhy na změnu politiky územního rozvoje včetně jejich zdůvodnění, popřípadě návrh a důvody na pořízení nového návrhu politiky územního rozvoje,
b)	stanovisko podle § 45i odst. 1 zákona o ochraně přírody a krajiny,
c)	stanovisko Ministerstva životního prostředí zpracované na základě kritérií podle přílohy č. 8 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí s uvedením, má-li být změna politiky územního rozvoje posouzena z hlediska vlivů na životní prostředí,
d)	návrh opatření, která je nutné provést v územně plánovací činnosti krajů a obcí a v činnosti ministerstev a dalších ústředních správních orgánů.

	(5)	Ministerstvo zveřejní návrh zprávy o plnění v národním geoportálu územního plánování a stanoví lhůtu pro podání písemných připomínek obcí a veřejnosti, která nesmí být kratší než 30 dnů ode dne zveřejnění návrhu. Připomínky se podávají ministerstvu. K později uplatněným připomínkám se nepřihlíží.

	(6)	Návrh zprávy o plnění předloží ministerstvo vládě, která
a)	vezme zprávu o plnění na vědomí, není-li vyžadována změna nebo pořízení nové politiky územního rozvoje,
b)	schválí zprávu o plnění a rozhodne o změně politiky územního rozvoje nebo o pořízení návrhu nové politiky územního rozvoje.

§ 71e

Změna

	(1)	Změna politiky územního rozvoje se zpracovává, projednává a vydává v rozsahu měněných částí obdobně podle § 71a až 71c.

	(2)	Vyhodnocení vlivů změny politiky územního rozvoje se zpracovává pouze v případě, stanoví-li tak Ministerstvo životního prostředí ve svém stanovisku podle § 71d odst. 4 písm. c).

	(3)	Ministerstvo zajistí vyhotovení úplného znění politiky územního rozvoje po její změně. Změnu politiky územního rozvoje a úplné znění politiky územního rozvoje po její změně ministerstvo zveřejní v národním geoportálu územního plánování.

	(4)	Z důvodu naléhavého veřejného zájmu může vláda na návrh rozhodnout o změně politiky územního rozvoje a jejím obsahu bez předložení zprávy o plnění. Vláda může také rozhodnout o zkrácení lhůt uvedených v § 71b odst. 2 a § 71c odst. 2.

	(5)	Návrh může podat ústřední orgán státní správy nebo rada kraje a obsahuje
a)	údaje umožňující identifikaci navrhovatele,
b)	obsah změny politiky územního rozvoje,
c) důvody pro pořízení změny, včetně uvedení naléhavého veřejného zájmu,
d)	stanovisko podle § 45i odst. 1 zákona o ochraně přírody a krajiny,
e)	stanovisko Ministerstva životního prostředí s uvedením, má-li být změna politiky územního rozvoje posouzena z hlediska vlivů na životní prostředí.

	(6)	Vláda může v odůvodněných případech rozhodnout o souběžném pořízení změny politiky územního rozvoje a územního rozvojového plánu nebo jeho změny.

	Díl 4 

	Územně plánovací dokumentace 

	Oddíl 1 

	Účel a základní obsahové náležitosti územně plánovací dokumentace 

	§ 72  

	Společná ustanovení 

	(1) Územně plánovací dokumentace nesmí obsahovat podrobnosti, které náležejí svým obsahem navazující územně plánovací dokumentaci nebo rozhodnutí. 
 
	(2) Územně plánovací dokumentace a její odůvodnění obsahuje textovou část a grafickou část. Obsah a struktura územně plánovací dokumentace a obsah odůvodnění územně plánovací dokumentace jsou stanoveny v přílohách č. 5 až 8 6 až 9 k tomuto zákonu. 
 
	(3) Územně plánovací dokumentací se rozumí i změna územně plánovací dokumentace. 
 
	(4) Pro obsah územně plánovací dokumentace vojenského újezdu se ustanovení tohoto zákona použijí přiměřeně. Návrh územně plánovací dokumentace vojenského újezdu se podle tohoto zákona projednává jen v rozsahu vlivů přesahujících hranice vojenského újezdu. 
 
	§ 73 

	Forma a závaznost územně plánovací dokumentace 

	(1) Územně plánovací dokumentace se vydává formou opatření obecné povahy. 
 
	(2) Územně plánovací dokumentace je závazná pro rozhodování v území a další změny v území. 
 
	(3) Nadřazená územně plánovací dokumentace je závazná pro obsah navazující územně plánovací dokumentace. K části navazující územně plánovací dokumentace, která je v rozporu s politikou územního rozvoje nebo nadřazenou územně plánovací dokumentací, se nepřihlíží. 
 
	(4) Je-li to účelné, navazující územně plánovací dokumentace zpřesňuje rozsah ploch a koridorů vymezených v nadřazené územně plánovací dokumentaci. 
 
	(5) Zpřesněním podle odstavce 3 se rozumí vymezení ploch a koridorů v území zahrnutém do plochy nebo koridoru vymezeného v nadřazené územně plánovací dokumentaci. Zpřesněním plochy nebo koridoru se upřesňuje také území, k němuž se vztahují podmínky stanovené v nadřazené územně plánovací dokumentaci pro zpřesňovanou plochu nebo koridor. 
 
	Územní rozvojový plán 

	§ 74  

	(1) Územní rozvojový plán rozvíjí cíle a úkoly územního plánování v celostátních souvislostech a stanovuje strategické záměry státu v oblasti rozvoje a ochrany hodnot jeho území, zohledňuje požadavky vyplývající ze strategických koncepcí České republiky a mezinárodních závazků a přispívá k jejich naplňování. 
 
	(2) Územní rozvojový plán 
 
a) stanoví základní koncepci územního rozvoje území České republiky a ochrany jeho hodnot, včetně koncepce sídelní struktury státu, 
 
b) vymezuje oblasti se zvýšenými požadavky na změny v území z důvodů soustředění aktivit mezinárodního a celostátního významu nebo které svým významem přesahují území jednoho kraje, kterými jsou rozvojové oblasti a rozvojové osy, 
 
c) vymezuje oblasti se specifickými hodnotami a se specifickými problémy (dále jen „specifické oblasti“) mezinárodního nebo celostátního významu nebo přesahujícími svým významem území jednoho kraje, 
 
d) vymezuje zastavitelné plochy a koridory určené pro umístění záměrů mezinárodního nebo celostátního významu, nebo přesahujících svým významem území jednoho kraje, včetně územního systému ekologické stability nadregionálního významu, a stanoví účel a požadavky na jejich využití, popřípadě podmínky pro rozhodování v nich, 
 
e) vymezuje veřejně prospěšné stavby, veřejně prospěšná opatření, stavby a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a plochy pro asanaci, pro které lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit. 

§ 74

	(1) Územní rozvojový plán zpřesňuje plochy a koridory vymezené v politice územního rozvoje v souladu s cíli a úkoly územního plánování, zohledňuje požadavky vyplývající ze strategických koncepcí České republiky a mezinárodních závazků a přispívá k jejich naplňování.

	(2) Územní rozvojový plán 

a) vymezuje zastavitelné plochy, transformační plochy a koridory určené pro umístění záměrů mezinárodního nebo celostátního významu, nebo přesahujících svým významem území jednoho kraje, stanovené politikou územního rozvoje a stanovuje účel jejich vymezení, popřípadě podmínky pro rozhodování v území,

b) vymezuje územní systém ekologické stability nadregionálního významu, 
 
c) vymezuje veřejně prospěšné stavby, veřejně prospěšná opatření, stavby a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a plochy pro asanaci, pro které lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit.
 
	§ 75 

	(1) Územní rozvojový plán koordinuje tvorbu koncepcí ministerstev a jiných ústředních správních úřadů majících průmět do území a územně plánovací činnost krajů, popřípadě obcí, a stanovuje pro ně úkoly. 
 
	(2) (1) Územní rozvojový plán může vymezit plochu nebo koridor územní rezervy. 
 
	(3) (2) Územní rozvojový plán může stanovit pořadí provádění změn v území. 
 
	(4) (3) K podrobnějšímu prověření navrženého řešení může územní rozvojový plán ve vybraných územích nebo koridorech uložit pořízení územní studie. 
 
	§ 76 

	(1) Územní rozvojový plán se pořizuje a vydává pro celé území státu. 
 
	(2) K návrhu územního rozvojového plánu Nejvyšší stavební úřad ministerstvo zajistí vyhodnocení vlivů, je-li to vyžadováno podle § 40. 
 
	Zásady územního rozvoje 

	§ 77  

	(1) Zásady územního rozvoje jsou základním koncepčním dokumentem kraje k usměrňování jeho územního rozvoje a ochrany hodnot jeho území. 
 
	(2) Zásady územního rozvoje 
 
a) stanoví koncepci rozvoje území kraje a rozvoje a ochrany jeho hodnot, včetně koncepce sídelní struktury kraje, se zohledněním koncepce sídelní struktury státu obsažené v územním rozvojovém plánu politice územního rozvoje, 
 
b) zpřesňují vymezení rozvojových oblastí a rozvojových os obsažených v územním rozvojovém plánu politice územního rozvoje a, je-li to účelné, vymezí rozvojové oblasti a rozvojové osy nadmístního významu, 
 
c) zpřesňují vymezení specifických oblastí obsažených v územním rozvojovém plánu politice územního rozvoje a, je-li to účelné, vymezí specifické oblasti nadmístního významu, 
 
d) přebírají a, je-li to účelné, zpřesňují věcná řešení obsažená v územním rozvojovém plánu politice územního rozvoje, zejména zastavitelné plochy a koridory a územní systém ekologické stability nadregionálního významu, 
 
e) vymezují zastavitelné plochy, transformační plochy a koridory nadmístního významu, včetně ploch a koridorů veřejné infrastruktury, územního systému ekologické stability regionálního významu, stanoví účel, pro který jsou vymezeny, a požadavky na jejich využití, 
 
f) vymezují krajiny a stanoví jejich cílové kvality podle Evropské úmluvy o krajině18), včetně územních podmínek pro jejich zachování nebo dosažení, 
 
g) vymezují veřejně prospěšné stavby, veřejně prospěšná opatření, stavby a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a plochy pro asanaci, pro které lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit, 
 
h) stanovují požadavky na koordinaci územně plánovací činnosti obcí a na řešení v územně plánovacích dokumentacích obcí, a to i s přihlédnutím ke stanovené sídelní struktuře. 
 
	§ 78 

	(1) Zásady územního rozvoje v nadmístních souvislostech zpřesňují a rozvíjejí cíle a úkoly územního plánování v souladu s politikou územního rozvoje a územním rozvojovým plánem a určují strategii pro jejich naplňování. 
 
	(2) Je-li to účelné, zásady územního rozvoje stanoví podrobnější řešení obsažené v politice územního rozvoje a územním rozvojovém plánu a řeší další záležitosti, které přesahují svým významem nebo rozsahem území obce; přitom mohou obsahovat řešení vybraného území, koridoru nebo plochy v podrobnějším měřítku. 
 
	(3) Zásady územního rozvoje mohou vymezit plochu nebo koridor územní rezervy. 
 
	(4) Zásady územního rozvoje mohou stanovit pořadí provádění změn v území. 
 
	(5) K podrobnějšímu prověření navrženého řešení mohou zásady územního rozvoje ve vybraných územích nebo koridorech uložit pořízení územní studie. 
 
	§ 79 

	(1) Zásady územního rozvoje se pořizují a vydávají pro celé území kraje. 
 
	(2) Záležitosti celostátního významu, které nejsou obsaženy v politice územního rozvoje a územním rozvojovém plánu, mohou být součástí zásad územního rozvoje, nevyloučí-li to nadřízený orgán ve stanovisku podle § 101 z důvodů potřeby jejich nadregionální koordinace. 
 
	(3) K návrhu zásad územního rozvoje pořizovatel zajistí vyhodnocení vlivů, je-li to vyžadováno podle § 40. 
 
	(4) Zásady územního rozvoje hlavního města Prahy řeší záležitosti celoměstského významu; přitom se ustanovení stanovící obsah zásad územního rozvoje týkající se rozvojových oblastí, rozvojových os, specifických oblastí a sídelní struktury použijí přiměřeně. 
 
	Územní plán 

	§ 80  

	(1) Územní plán je základním koncepčním dokumentem obce k usměrňování územního rozvoje a ochrany hodnot jejího území. 
 
	(2) Územní plán 
 
a) vymezí zastavěné území a stanoví datum, k němuž je vymezeno, 
 
b) stanoví základní koncepci rozvoje území obce, vyjádřenou zejména v cílech zlepšování jeho dosavadního stavu a požadavcích na rozvoj a ochranu jeho hodnot, 
 
c) stanoví urbanistickou koncepci, jejíž součástí je i urbanistická kompozice, vymezení ploch podle stávajícího nebo nově požadovaného způsobu využití (dále jen „plocha s rozdílným způsobem využití“), vymezení zastavitelných ploch, transformačních ploch a systému sídelní zeleně, 
 
d) stanoví koncepci veřejné infrastruktury, jejíž součástí je i stanovení podmínek pro její umisťování, vymezení ploch a koridorů pro veřejnou infrastrukturu, včetně stanovení podmínek pro jejich využití, 
 
e) stanoví koncepci uspořádání krajiny, jejíž součástí je i vymezení ploch s rozdílným způsobem využití, ploch změn v krajině a stanovení podmínek pro jejich využití, vymezení a stanovení podmínek pro zelenou infrastrukturu včetně územního systému ekologické stability, prostupnost krajiny, protierozní opatření, ochranu před povodněmi a suchem, rekreaci a dobývání ložisek nerostných surovin, 
 
f) stanoví podmínky pro využití ploch s rozdílným způsobem využití s určením hlavního využití, pokud je možné jej stanovit, přípustného využití, nepřípustného využití, popřípadě stanovení podmíněně přípustného využití těchto ploch a podmínky prostorového uspořádání, včetně základních podmínek ochrany krajinného rázu a charakteru území, 
 
g) vymezí veřejně prospěšné stavby, veřejně prospěšná opatření, stavby a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a plochy pro asanaci, pro která které lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit. 
 
	(3) Územní plán přebírá věcná řešení zásad územního rozvoje, zejména plochy a koridory a, je-li to účelné, zpřesňuje je. Nezohlednily-li zásady územního rozvoje dosud věcná řešení obsažená v politice územního rozvoje a územním rozvojovém plánu, územní plán tato řešení přebírá a, je-li to účelné, zpřesňuje je. 
 
	§ 81 

	(1) Územní plán může vymezit plochy a koridory územních rezerv a členit území podle převažujícího charakteru na lokality. 
 
	(2) Územní plán může vymezit zastavitelné území. Do zastavitelného území se zahrne zastavěné území, zastavitelné plochy a transformační plochy. V zastavitelném území lze vymezit nezastavitelné plochy. 
 
	(3) V územním plánu lze vymezit plochu nebo koridor, v němž je rozhodování v území podmíněno uzavřením plánovací smlouvy. V takovém případě územní plán stanoví základní obsah plánovací smlouvy, podmínky a lhůtu pro její uzavření, která nesmí být delší než 4 roky 6 let od nabytí účinnosti územního plánu. Marným uplynutím stanovené lhůty pozbývá uvedená podmínka platnosti. 
 
	(4) Územní plán může ve vybraných plochách nebo koridorech uložit pořízení územní studie nebo vydání regulačního plánu jako podmínku pro rozhodování v území a stanoví základní podmínky pro pořízení územní studie a základní podmínky pro pořízení regulačního plánu nebo zadání regulačního plánu a lhůtu pro vložení územní studie do národního geoportálu územního plánování nebo pro nabytí účinnosti regulačního plánu, která nesmí být v obou případech delší než 6 let od nabytí účinnosti územního plánu. Marným uplynutím stanovené lhůty pozbývá uvedená podmínka platnosti. 
 
	(5) Územní plán může stanovit pořadí provádění změn v území. 
 
	§ 82 

	(1) Územní plán se pořizuje a vydává, rozhodne-li tak zastupitelstvo obce, a to pro celé území obce, není-li v tomto zákoně stanoveno jinak. 
 
	(2) Územní plán může být pořízen a vydán i pro část území hlavního města Prahy. V takovém případě obsahuje textová část územního plánu územní plán vymezení řešeného území. Územní plán hlavního města Prahy se považuje za nadřazenou územně plánovací dokumentaci. 
 
	(3) Územní plán může pro celé území obce nebo pro jeho část obsahovat prvky regulačního plánu, stanoví-li tak zastupitelstvo obce v zadání územního plánu nebo v zadání změny územního plánu. 
 
	§ 83 

	(1) K návrhu územního plánu pořizovatel zajistí vyhodnocení vlivů, je-li to vyžadováno podle § 40. 
 
	(2) Územní plán může vymezit architektonicky nebo urbanisticky významné stavby19). 
 
	(3) Poskytování veřejných prostředků podle jiných právních předpisů na provedení změn v území nesmí být v rozporu s vydaným územním plánem. 
 
	§ 84 

	Záležitosti nadmístního významu, které nejsou obsaženy v zásadách územního rozvoje, mohou být součástí územního plánu, nevyloučí-li to nadřízený orgán ve stanovisku podle § 101 z důvodů potřeby jejich nadmístní koordinace. 
 
	Regulační plán 

	§ 85  

	(1) Regulační plán v řešené ploše stanoví podrobné podmínky pro 
 
a) vymezení a využití pozemků, 
 
b) umístění a prostorové uspořádání staveb, včetně jejich napojení na veřejnou dopravní a technickou infrastrukturu, a urbanistických a architektonických podmínek, 
 
c) umístění a prostorové uspořádání staveb veřejné infrastruktury, 
 
d) ochranu hodnot, charakteru území a krajinného rázu, 
 
e) vytváření příznivého životního prostředí. 
 
	(2) Regulační plán dále zpravidla stanoví 
 
a) uliční a stavební čáry, 
 
b) vzájemné odstupy staveb a odstupy staveb od hranice pozemku, 
 
c) půdorysnou velikost stavby, výšku, objem a tvar stavby, 
 
d) základní údaje o kapacitě stavby, 
 
e) určení částí pozemku, které mohou být zastavěny, nebo zastavitelnost pozemku dalšími stavbami, 
 
f) základní podmínky pro požární ochranu, 
 
g) podmínky pro zelenou infrastrukturu, včetně vymezení a využití pozemků územního systému ekologické stability. 
 
	§ 86 

	(1) Regulační plán se pořizuje a vydává pro řešenou plochu, rozhodne-li tak zastupitelstvo obce. 
 
	(2) Regulační plán může vymezit veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšná opatření, stavby a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a pozemky pro asanaci, pro která lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit. 
 
	(3) V regulačním plánu lze vymezit záměr, pro který je uzavření plánovací smlouvy podmínkou pro rozhodování v území. V takovém případě obsahuje základní podmínky pro uzavření plánovací smlouvy a lhůtu pro uzavření plánovací smlouvy, která nesmí být delší než 4 roky. Marným uplynutím stanovené lhůty pozbývá uvedená podmínka platnosti. 
 
	(4) Regulační plán může stanovit pořadí provádění změn v území nebo architektonicky nebo urbanisticky významné stavby19). 
 
	Oddíl 2 

	Pořízení územně plánovací dokumentace 

	§ 87  

	Rozhodnutí o pořízení a návrh zadání 

	(1) O pořízení územně plánovací dokumentace rozhoduje orgán příslušný k jejímu vydání (dále jen „schvalující orgán“) z vlastního podnětu nebo v případě regulačního plánu nebo změny územně plánovací dokumentace také z podnětu podle § 109 odst. 1. 

(1) O pořízení územně plánovací dokumentace rozhoduje orgán příslušný k jejímu vydání (dále jen „schvalující orgán“)

a) z vlastního podnětu,

b) je-li tak uloženo v politice územního rozvoje podle § 71 odst. 1 písm. h), jedná-li se o změnu územního rozvojového plánu,

c) z podnětu podle § 109 odst. 1, jedná-li se o regulační plán nebo změnu územně plánovací dokumentace.
 
	(2) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem zpracuje do 60 dnů od obdržení rozhodnutí podle odstavce 1 návrh zadání územně plánovací dokumentace (dále jen „návrh zadání“) na základě rozhodnutí podle odstavce 1, a územně analytických podkladů. Jako podklad pro zpracování návrhu zadání lze využít i doplňující průzkumy a rozbory. 
 
	(3) V návrhu zadání se stanoví hlavní cíle a požadavky na zpracování návrhu územně plánovací dokumentace, v případě regulačního plánu a územního plánu pro vymezenou část území hlavního města Prahy se vymezí řešené území. 

(4) Jedná-li se o postup podle odstavce 1 písm. b), za zadání změny územního rozvojového plánu se považuje příslušná část politiky územního rozvoje.
 
	(4) (5) Náležitosti obsahu a strukturu zadání územního plánu a regulačního plánu stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	Projednání a schválení návrhu zadání 

	§ 88  

	(1) Pořizovatel bezodkladně zveřejní návrh zadání v národním geoportálu územního plánování a toto zveřejnění oznámí veřejnou vyhláškou. Pořizovatel oznámí zveřejnění jednotlivě dotčeným orgánům a 
 
a) Nejvyššímu stavebnímu úřadu ministerstvu, územním samosprávným celkům v řešeném území a s řešeným územím přímo sousedícím v případě zásad územního rozvoje, 
 
b) nadřízenému orgánu územního plánování a územním samosprávným celkům s řešeným územím přímo sousedícím v případě územního plánu. 
 
	(2) Územní samosprávný celek, pro který má být územně plánovací dokumentace pořizována, zveřejní návrh zadání na své úřední desce. Návrh zadání územního rozvojového plánu zveřejní na své úřední desce Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
	§ 89 

	(1) Pořizovatel zašle bezodkladně návrh zadání územního rozvojového plánu, zpracovává-li se, zásad územního rozvoje a územního plánu příslušnému úřadu20) a současně orgánu ochrany přírody. 
 
	(2) Orgán ochrany přírody doručí pořizovateli a příslušnému úřadu do 23 dnů od obdržení návrhu zadání stanovisko podle § 45i zákona o ochraně přírody a krajiny, ve kterém uvede, zda je možné vyloučit významný vliv na evropsky významnou lokalitu nebo ptačí oblast. 
 
	(3) Příslušný úřad uplatní u pořizovatele do 30 dnů od obdržení návrhu zadání stanovisko, ve kterém i s přihlédnutím ke stanovisku orgánu ochrany přírody podle odstavce 2 uvede v případě 
 
a) územního rozvojového plánu a zásad územního rozvoje podrobnější požadavky podle jiného právního předpisu21), 
 
b) změny územního rozvojového plánu, změny zásad územního rozvoje a územního plánu a jeho změny, zda má být jejich návrh posuzován z hlediska vlivů na životní prostředí, popřípadě stanoví podrobnější požadavky podle jiného právního předpisu21). 
 
	(4) Požadavky podle odstavce 3 nesmí vyžadovat podrobnosti náležející svým obsahem navazující územně plánovací dokumentaci nebo rozhodnutí. 
 
	(5) Do 30 dnů od doručení oznámení může pořizovateli písemně doručit 
 
a) dotčený orgán a nadřízený orgán vyjádření, 
 
b) každý podněty. 
 
	(6) Vyplyne-li ze stanoviska orgánu uvedeného v odstavci 3, že návrh územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje nebo územního plánu má být posuzován z hlediska vlivů na životní prostředí, doplní pořizovatel v souladu s § 40 do návrhu zadání požadavek na vyhodnocení vlivů. 
 
	§ 90  

	(1) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem upraví návrh zadání na základě výsledků projednání a, jedná-li se o návrh zadání zásad územního rozvoje, územního plánu a regulačního plánu, předloží jej ke schválení schvalujícímu orgánu do 60 dnů ode dne obdržení výsledků projednání. 
 
	(2) Schvalující orgán v odůvodněných případech nebo z podnětu dotčeného orgánu uloží v zadání zpracování variantního řešení návrhu územně plánovací dokumentace. Nesouhlasí-li schvalující orgán s předloženým návrhem zadání, vrátí předložený návrh pořizovateli se svými pokyny k úpravě a k novému projednání, nebo návrh zamítne, a to ve lhůtě 60 dnů ode dne předložení návrhu zadání ke schválení. 
 
	(3) Schválené zadání pořizovatel do 7 dnů od jeho obdržení od schvalujícího orgánu zveřejní v národním geoportálu územního plánování. 
 
	Úhrada nákladů při pořizování územně plánovací dokumentace 

	§ 91  

	(1) Náklady na mapové podklady, na zpracování územně plánovací dokumentace nebo její změny projektantem, na vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, na vyhotovení úplného znění územně plánovací dokumentace po její změně, na změnu navazující územně plánovací dokumentace a náklady na náhradu za změnu v území hradí u 
 
a) územního rozvojového plánu Nejvyšší stavební úřad ministerstvo, 
 
b) zásad územního rozvoje kraj, 
 
c) územního plánu a u regulačního plánu obec, 
 
d) územně plánovací dokumentace pro území vojenského újezdu Ministerstvo obrany. 
 
	(2) Náklady spojené s pořizováním územně plánovací dokumentace neuvedené v odstavci 1 hradí pořizovatel. 
 
	§ 92  

	(1) Vyplývá-li pořízení změny územně plánovací dokumentace ze změny nadřazené územně plánovací dokumentace, uhradí náklady uvedené v § 91 odst. 1 na požádání orgán, který vydal nadřazenou územně plánovací dokumentaci, s výjimkou případů, kdy příslušná část nadřazené územně plánovací dokumentace, která změnu vyvolala, byla vydána na základě výhradní potřeby nebo je ve prospěch rozvoje obce nebo kraje příslušných ke schválení navazující územně plánovací dokumentace. 
 
	(2) Je-li pořízení změny územně plánovací dokumentace nebo pořízení regulačního plánu vyvoláno výhradní potřebou toho, kdo dal ke změně podnět, může schvalující orgán podmínit jejich pořízení částečnou nebo úplnou úhradou nákladů uvedených v odstavci 1 a v § 91 odst. 1 tím, kdo podnět dal. 
 
	§ 93  

	Návrh územně plánovací dokumentace 

	(1) Schválené zadání předá pořizovatel bezodkladně projektantovi územně plánovací dokumentace, který zajistí zpracování návrhu územně plánovací dokumentace. Je-li vyžadováno zpracování vyhodnocení vlivů, zajistí jeho zpracování pořizovatel. 
 
	(2) Po obdržení návrhu územně plánovací dokumentace a vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem bez zbytečného odkladu, nejdéle však do 30 dnů, vyhodnotí zejména jejich úplnost, soulad s požadavky tohoto zákona a jeho prováděcích právních předpisů, soulad se zadáním a soulad s nadřazenou územně plánovací dokumentací. 
 
	(3) Nesplňuje-li návrh územně plánovací dokumentace požadavky uvedené v odstavci 2, zpracuje pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem pokyny k jeho dopracování. Pořizovatel pokyny předá projektantovi do 7 dnů od jejich zpracování a stanoví mu přiměřenou lhůtu k jejich zapracování. Po obdržení dopracovaného návrhu se postup podle odstavce 2 a tohoto odstavce použije přiměřeně. 
 
	(4) Pro vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, se postup podle odstavce 3 použije obdobně. 
 
	(5) Pořizovatel do 7 dnů po kladném vyhodnocení podle odstavce 2 
 
a) zveřejní návrh územně plánovací dokumentace a vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, v národním geoportálu územního plánování a vystaví je k nahlédnutí, 
 
b) oznámí místo a dobu konání společného jednání a 
 
c) veřejnou vyhláškou oznámí místo a dobu konání veřejného projednání a místa, kde je možné do návrhu územně plánovací dokumentace a vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, nahlédnout. 
 
	§ 94  

	Společné jednání 

	(1) Pořizovatel oznámí místo a dobu konání společného jednání jednotlivě dotčeným orgánům a dále v případě 
 
a) územního rozvojového plánu krajům, 
 
b) zásad územního rozvoje Nejvyššímu stavebnímu úřadu ministerstvu, sousedním krajům, a obcím v řešeném území a s řešeným územím sousedícím, 
 
c) územního plánu obci, pro kterou je územní plán pořizován, krajskému úřadu, Ministerstvu obrany, je-li územní plán zpracováván pro obec sousedící s vojenským újezdem a sousedním obcím, 
 
d) regulačního plánu obci, pro kterou je regulační plán pořizován. 
 
	(2) Společné jednání se koná nejdříve 15 dnů, nejpozději však 30 dnů od oznámení podle § 93 odst. 5. 
 
	(3) Dotčené orgány uplatní do 15 dnů ode dne konání společného jednání svá stanoviska k návrhu územně plánovací dokumentace a vyjádření k vyhodnocení vlivů. Ve stejné lhůtě mohou orgány a osoby uvedené v odstavci 1 uplatnit připomínky. Ke stanoviskům a připomínkám uplatněným po uvedené lhůtě nebo uplatněným ve věcech, o nichž bylo rozhodnuto v nadřazené územně plánovací dokumentaci, se nepřihlíží. 
 
	§ 95  

	Přeshraniční konzultace 

	(1) Je-li ve vyhodnocení vlivů zjištěn významný negativní vliv na území sousedního státu, pořizovatel prostřednictvím Ministerstva životního prostředí a Ministerstva zahraničních věcí zašle návrh územně plánovací dokumentace a vyhodnocení vlivů příslušnému orgánu sousedního státu22), jehož území může být uplatňováním územně plánovací dokumentace významně ovlivněno, a nabídne mu konzultace. 
 
	(2) Projeví-li příslušný orgán sousedního státu o konzultace zájem, pořizovatel přizve k účasti příslušný orgán sousedního státu, Ministerstvo zahraničních věcí, Ministerstvo životního prostředí, určeného zastupitele a Nejvyšší stavební úřad ministerstvo, není-li pořizovatelem projednávané územně plánovací dokumentace. 
 
	§ 96  

	Veřejné projednání 

	(1) Veřejným projednáním se rozumí prezentace návrhu územně plánovací dokumentace a vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, veřejnosti se zajištěním odborného výkladu, který zajistí pořizovatel ve spolupráci s projektantem, a umožnění dotazů veřejnosti. 
 
	(2) Veřejné projednání nařizuje pořizovatel po dohodě s určeným zastupitelem postupem podle § 93 odst. 5 písm. c). Je-li to účelné, nařídí pořizovatel více veřejných projednání na jím určených místech nebo konání veřejného projednání formou dálkového přístupu. Pro počítání lhůt stanovených zákonem je rozhodný den konání posledního veřejného projednání. 
 
	(3) Veřejné projednání se koná nejpozději třicátý den ode dne doručení veřejné vyhlášky podle § 93 odst. 5. 
 
	(4) Z průběhu veřejného projednání pořizovatel pořídí písemný záznam. 
 
	§ 97  

	Připomínky

	(1) Do 15 dnů ode dne veřejného projednání může každý uplatnit písemně své připomínky k návrhu územně plánovací dokumentace a vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se. K připomínkám uplatněným po stanovené lhůtě nebo uplatněným ve věcech, o kterých bylo rozhodnuto v nadřazené územně plánovací dokumentaci, se nepřihlíží. 
 
	(2) Připomínka musí kromě obecných náležitostí podání podle správního řádu obsahovat odůvodnění a vymezení území dotčeného připomínkou. 
 
	(3) Obsahuje-li návrh územně plánovací dokumentace varianty řešení, uplatňují se připomínky ke každé variantě samostatně. 
 
	(4) Proti návrhu územně plánovací dokumentace nelze podat námitky podle části šesté správního řádu. 
 
	§ 98  

	Vyhodnocení výsledků projednání 

	(1) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem vyhodnotí uplatněná stanoviska a zajistí řešení případných rozporů nejpozději do 135 dní po uplynutí lhůty stanovené v § 94 odst. 3. 
 
	(2) S ohledem na cíle a úkoly územního plánování zpracuje pořizovatel do 90 dnů po uplynutí lhůty uvedené v § 97 odst. 1 v součinnosti s určeným zastupitelem návrh vyhodnocení připomínek uplatněných k návrhu územně plánovací dokumentace, včetně jeho odůvodnění, je-li navrženo připomínce nevyhovět nebo vyhovět pouze částečně. Věcně související připomínky lze vyhodnotit společně. 
 
	(3) Návrh vyhodnocení připomínek nesmí být v rozporu s právními předpisy, se stanovisky dotčených orgánů nebo s výsledkem řešení rozporů a s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací. 
 
	(4) Obsahuje-li návrh územně plánovací dokumentace varianty řešení, pořizovatel v součinnosti s projektantem a určeným zastupitelem na základě uplatněných připomínek a stanovisek, vyhodnocení vlivů, zpracovává-li se, popřípadě na základě výsledků řešení rozporů, navrhne s ohledem na cíle a úkoly územního plánování výběr nejvhodnější varianty. 
 
	(5) Pořizovatel zašle bezodkladně, nejpozději do 3 dnů ode dne zpracování vyhodnocení připomínek, návrh vyhodnocení připomínek a návrh výběru nejvhodnější varianty dotčeným orgánům a vyzve je, aby k nim ve lhůtě 30 dnů od obdržení uplatnily stanoviska. Neuplatní-li dotčený orgán stanovisko v uvedené lhůtě, má se za to, že s návrhy pořizovatele souhlasí. Je-li to nezbytné, pořizovatel zajistí řešení případných rozporů. 
 
	(6) Pořizovatel ve lhůtě 60 dnů od uplynutí lhůty pro uplatnění stanovisek dotčených orgánů podle odstavce 5 vypracuje návrh vyhodnocení uplatněných stanovisek. 

(6) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem vyhodnotí uplatněná stanoviska podle odstavce 5 a je-li to nezbytné, zajistí řešení případných rozporů.
 
	§ 99  

	Informování zastupitelstva 

	(1) Určený zastupitel může předložit zastupitelstvu návrh výběru nejvhodnější varianty a návrh vyhodnocení připomínek uplatněných k návrhu územně plánovací dokumentace k projednání. 
 
	(2) Předloží-li určený zastupitel návrhy podle odstavce 1 na jednání zastupitelstva, zastupitelstvo je projedná ve lhůtě 60 dnů. Neprojedná-li zastupitelstvo návrhy ve lhůtě podle věty první, platí, že s nimi souhlasí. 
 
	(3) Nesouhlasí-li zastupitelstvo s návrhy podle odstavce 1, vrátí je určenému zastupiteli se svými pokyny k úpravě, v opačném případě je vezme na vědomí. 
 
	(4) Pokyny zastupitelstva nesmí být v rozporu s právními předpisy, se stanovisky dotčených orgánů nebo s výsledkem řešení rozporů a s nadřazenou územně plánovací dokumentací. 
 
	(5) Určený zastupitel předá pokyny k úpravě návrhů podle odstavce 1 bezodkladně pořizovateli. Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem zajistí ve lhůtě do 60 dnů ode dne předání pokynu úpravu návrhů podle pokynů zastupitelstva. 
 
	§ 100  

	Stanovisko k návrhu koncepce 

	(1) Zpracovává-li se vyhodnocení vlivů, pořizovatel bezodkladně zašle návrh vyhodnocení připomínek, výsledky konzultací a návrh vyhodnocení uplatněných stanovisek, popřípadě výsledky řešení rozporů a návrh výběru nejvhodnější varianty příslušnému úřadu jako podklad pro vydání stanoviska k návrhu koncepce podle § 10g zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. 
 
	(2) Příslušný úřad uplatní stanovisko k návrhu územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje nebo územního plánu, je-li předmětem posuzování, do 30 dnů od obdržení podkladů podle odstavce 1. Stanovisko podle věty první není stanoviskem podle § 54 odst. 1. Nejde-li o změnu územně plánovací dokumentace, lze lhůtu pro uplatnění stanoviska ze závažných důvodů, které příslušný úřad sdělí pořizovateli nejpozději do 30 dnů od obdržení podkladů, prodloužit, nejdéle však o 30 dnů. 
 
	(3) Neuplatní-li příslušný úřad stanovisko ve lhůtě podle odstavce 2, je možné územní rozvojový plán, zásady územního rozvoje nebo územní plán vydat i bez jeho stanoviska; v takovém případě pořizovatel zohlední závěry vyhodnocení vlivů, připomínky a výsledky konzultací. 
 
	(4) Vyplyne-li z posouzení vlivu na evropsky významnou lokalitu nebo ptačí oblast, že územní rozvojový plán, zásady územního rozvoje nebo územní plán mají významný negativní vliv na předmět ochrany nebo celistvost některé evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, který nebyl předmětem posouzení nadřazené územně plánovací dokumentace z hlediska těchto vlivů, postupuje se podle § 45i zákona o ochraně přírody a krajiny. Kompenzační opatření uvede příslušný orgán ochrany přírody ve svém stanovisku. 
 
	§ 101  

	Stanovisko nadřízeného orgánu 

	(1) Pořizovatel zásad územního rozvoje a územního plánu nejpozději do 7 dnů od zpracování nebo obdržení posledního z podkladů uvedených v tomto odstavci zašle návrh vyhodnocení připomínek, výsledky konzultací a návrh vyhodnocení stanovisek, popřípadě výsledky řešení rozporů a návrh výběru nejvhodnější varianty nadřízenému orgánu. 
 
	(2) Nadřízený orgán zašle pořizovateli stanovisko k návrhu zásad územního rozvoje nebo územního plánu z hledisek zajištění koordinace využívání území s ohledem na širší územní vztahy a souladu s nadřazenou územně plánovací dokumentací ve lhůtě 30 dnů od obdržených podkladů; lhůtu lze v odůvodněných případech prodloužit, nejdéle však o 30 dnů. Neuplatní-li stanovisko do 30 dnů od obdržení podkladů podle odstavce 1, je možné zásady územního rozvoje nebo územní plán vydat i bez jeho stanoviska. 
 
	(3) Upozorní-li nadřízený orgán ve svém stanovisku pořizovatele na nedostatky z hledisek uvedených v odstavci 2, lze návrh předložit schvalujícímu orgánu ke schválení až na základě potvrzení nadřízeného orgánu o odstranění nedostatků. Odstranění nedostatků provede pořizovatel nejpozději do 30 dnů od obdržení stanoviska nadřízeného orgánu. 
 
	Úprava návrhu a opakované projednání 

	§ 102  

	(1) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem nejpozději do 30 dnů od obdržení stanoviska nadřízeného orgánu vypracuje pokyny pro úpravu návrhu územně plánovací dokumentace v souladu s vyhodnocením výsledků projednání, stanoviskem k návrhu koncepce a se stanoviskem nadřízeného orgánu a předá je projektantovi. Obsahoval-li návrh varianty řešení, je součástí pokynů výběr nejvhodnější varianty. 
 
	(2) Projektant na základě pokynů podle odstavce 1 upraví návrh územně plánovací dokumentace. Obsahoval-li návrh varianty řešení, doplní odůvodnění o schéma variant a zdůvodnění výběru nejvhodnější varianty. 
 
	§ 103  

	(1) Dojde-li na základě projednání k podstatné úpravě návrhu územně plánovací dokumentace, nařídí pořizovatel bez zbytečného odkladu nové projednání v rozsahu této úpravy. Za podstatnou úpravu se nepovažuje zúžení návrhu na nejvhodnější variantu. 
 
	(2) Pořizovatel si k podstatné úpravě návrhu územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje a územního plánu vyžádá stanovisko orgánu ochrany přírody podle § 45i zákona o ochraně přírody a krajiny a stanovisko příslušného úřadu, ve kterém bude stanoveno, zda je nutné vyhodnocení vlivů upravit nebo zda vyžaduje podstatná úprava posouzení vlivů na životní prostředí. Stanovisko orgán ochrany přírody a příslušný úřad vydá do 15 dnů od doručení žádosti pořizovatele. 
 
	(3) Podstatná úprava se projednává v rozsahu měněných částí postupem podle § 93 odst. 5, § 94 až 100 a podle odstavců 1 a 2; společné jednání a veřejné projednání lze při splnění požadavků kladených na obě jednání spojit. Stanoviska, připomínky a vyjádření je možné uplatnit jen k částem řešení, které byly od posledního projednání změněny, jinak se k nim nepřihlíží. 
 
	(4) Vyhodnocení vlivů, které sloužilo jako podklad pro projednání návrhu územně plánovací dokumentace, se s výjimkou případu, kdy tak stanoví příslušný úřad podle odstavce 2, neupravuje. 
 
	(5) Stanovisko nadřízeného orgánu k podstatné úpravě návrhu zásad územního rozvoje a územního plánu uplatní nadřízený orgán do 15 dnů ode dne konání opakovaného projednání; pro obsah stanoviska, postup při jeho nevydání ve stanovené lhůtě a pro případ upozornění na nedostatky se postupuje obdobně podle § 101 odst. 2 a 3. 
 
	(6) Vyžaduje-li návrh územně plánovací dokumentace na základě výsledku projednání podstatné úpravy další úpravy, postupuje se přiměřeně podle § 102, a je-li to nezbytné, obdobně podle odstavců 1 až 5. 
 
	Vydání územně plánovací dokumentace 

	§ 104  

	(1) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem bezodkladně, nejpozději do 5 dnů, předloží schvalujícímu orgánu návrh územně plánovací dokumentace s odůvodněním. Obsahoval-li návrh územně plánovací dokumentace varianty řešení, je součástí předkládaného návrhu také návrh výběru nejvhodnější varianty podle § 98 odst. 4. Návrh územně plánovací dokumentace musí být v souladu 
 
a) s požadavky tohoto zákona a jeho prováděcích právních předpisů, 
 
b) se stanovisky dotčených orgánů, popřípadě s výsledkem řešení rozporů a 
 
c) s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací. 
 
	(2) Schvalující orgán schválí výběr nejvhodnější varianty, obsahuje-li ji předložený návrh, a vydá územně plánovací dokumentaci po ověření, že není v rozporu s požadavky uvedenými v odstavci 1. Nesouhlasí-li schvalující orgán s předloženým návrhem, schválí pokyny k úpravě územně plánovací dokumentace, které předá pořizovateli, nebo návrh zamítne a ukončí tím její pořizování. Věta druhá se nepoužije, jedná-li se o změnu územního rozvojového plánu.
 
	(3) Nevyvolají-li pokyny k úpravě podstatnou úpravu, pořizovatel zajistí úpravu návrhu územně plánovací dokumentace a do 60 dnů ode dne předání podle odstavce 2 poté jej předloží schvalujícímu orgánu k vydání. Vyvolají-li pokyny k úpravě podstatnou úpravu, postupuje pořizovatel obdobně podle § 103. 
 
	§ 105  

	(1) Pořizovatel po vydání územně plánovací dokumentace zajistí její vložení do národního geoportálu územního plánování. 
 
	(2) Územně plánovací dokumentaci a adresu jejího uložení v národním geoportálu územního plánování oznámí pořizovatel veřejnou vyhláškou; dnem doručení veřejné vyhlášky nabývá územně plánovací dokumentace účinnosti. 
 
	(3) Územně plánovací dokumentace se opatří záznamem o účinnosti, který obsahuje 
 
a) označení orgánu, který územně plánovací dokumentaci vydal, 
 
b) datum nabytí účinnosti územně plánovací dokumentace, 
 
c) jméno, příjmení, funkci a podpis oprávněné úřední osoby pořizovatele a otisk úředního razítka. 
 
	Oddíl 3 

	Vyhodnocování územně plánovací dokumentace 

	§ 106  

	Vyhodnocování uplatňování územně plánovací dokumentace 

	(1) Pořizovatel nejpozději do 4 let od vydání územně plánovací dokumentace, s výjimkou regulačního plánu, a poté pravidelně nejméně jednou za 4 roky vyhodnotí uplatňování územně plánovací dokumentace. 
 
	(2) Za účelem vyhodnocení uplatňování zásad územního rozvoje a územního plánu zastupitelstvo na žádost pořizovatele určí určeného zastupitele, není-li určen na celé volební období. 
 
	§ 107  

	Zpráva o uplatňování 

	(1) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem zpracuje návrh zprávy o uplatňování územně plánovací dokumentace, s výjimkou regulačního plánu, (dále jen „zpráva o uplatňování“). 
 
	(2) Zpráva o uplatňování obsahuje zejména 
 
a) vyhodnocení uplatňování územně plánovací dokumentace, 
 
b) problémy k řešení v územně plánovací dokumentaci vyplývající z územně analytických podkladů, 
 
c) vyhodnocení souladu územně plánovací dokumentace s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací, 

d) vyhodnocení případných nepředvídaných významných negativních vlivů na životní prostředí vyplývajících z uplatňování územně plánovací dokumentace, včetně potřeby opatření na jejich odvrácení nebo zmírnění,
 
d) e) vyhodnocení potřeby pořízení změny územně plánovací dokumentace nebo nové územně plánovací dokumentace., 

f) návrh na změnu nadřazené územně plánovací dokumentace nebo politiky územního rozvoje.
 
	(3) Vyplyne-li z vyhodnocení podle odstavce 2 písm. d) e) potřeba pořízení změny územně plánovací dokumentace nebo nové územně plánovací dokumentace, je součástí zprávy o uplatňování návrh zadání změny územně plánovací dokumentace (dále jen „zadání změny“) nebo návrh zadání. Na projednání a schválení návrhu zprávy o uplatňování, návrhu zadání změny nebo návrhu zadání, jsou-li jejím obsahem, se použijí § 88 až 90 obdobně. 
 
	(4) Při pořizování nové územně plánovací dokumentace navazující na schválené zadání podle odstavce 3 se dále postupuje podle § 91 až 105. 
 
	(5) Při pořizování změny územně plánovací dokumentace navazující na schválené zadání změny podle odstavce 3 se postupuje podle § 93 až 104 a § 105 odst. 3 obdobně. 
 
	Oddíl 4 

	Změna územně plánovací dokumentace 

	§ 108  

	Obecná ustanovení 

	(1) Změna územně plánovací dokumentace se zpracovává, projednává a vydává v rozsahu měněných částí. 
 
	(2) Pořizovatel do 7 dnů po vydání změny územně plánovací dokumentace zajistí vložení této změny a úplného znění územně plánovací dokumentace po této změně do národního geoportálu územního plánování. 
 
	(3) Změnu územně plánovací dokumentace, úplné znění územně plánovací dokumentace po této změně a adresy jejich uložení v národním geoportálu územního plánování oznámí pořizovatel veřejnou vyhláškou; dnem doručení veřejné vyhlášky nabývá změna účinnosti. 
 
	(4) Jedná-li se o změnu územního plánu, lze další zastavitelné plochy touto změnou vymezit pouze na základě prokázání potřeby vymezení nových zastavitelných ploch. 
 
	§ 109  

	Rozhodnutí o změně 

	(1) Nejde-li o změnu pořizovanou na základě zprávy o uplatňování, schvalující orgán rozhoduje o pořízení změny z vlastního podnětu nebo z podnětu 
 
a) oprávněného investora, 
 
b) ministerstva, jiného ústředního orgánu státní správy nebo kraje v případě územního rozvojového plánu, 
 
c) orgánu veřejné správy v případě zásad územního rozvoje, územního plánu nebo regulačního plánu,
 
d) orgánu veřejné správy, 
 
e) d) občana obce nebo osoby, která má vlastnická nebo jiná věcná práva k pozemku nebo stavbě na území obce v případě územního plánu nebo regulačního plánu. 
 
	(2) Podnět na pořízení změny podle odstavce 1 se podává v případě územního rozvojového plánu u Nejvyššího stavebního úřadu ministerstva, v ostatních případech u příslušného schvalujícího orgánu a obsahuje 
 
a) údaje umožňující identifikaci navrhovatele podnětu, včetně uvedení skutečnosti prokazující, že je oprávněn podat podnět na pořízení změny územně plánovací dokumentace, 
 
b) název územně plánovací dokumentace, kterou navrhuje změnit, 
 
c) důvody pro pořízení změny, 
 
d) návrh zadání změny, 
 
e) návrh úhrady nákladů uvedených v § 91 odst. 1 a § 92. 
 
	(3) Nejde-li o změnu regulačního plánu, podnět může dále obsahovat 
 
a) stanovisko příslušného orgánu ochrany přírody podle zákona o ochraně přírody a krajiny k navrhovanému obsahu změny územně plánovací dokumentace, ve kterém uvede, zda je možné vyloučit významný vliv na evropsky významnou lokalitu nebo ptačí oblast, 
 
b) stanovisko příslušného úřadu k navrhovanému obsahu změny územně plánovací dokumentace, ve kterém i s přihlédnutím ke stanovisku orgánu ochrany přírody podle písmene a) uvede, zda má být návrh změny posuzován z hlediska vlivů na životní prostředí, popřípadě stanoví podrobnější požadavky podle § 10i zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. 
 
	(4) Obsahové náležitosti zadání změny územně plánovací dokumentace stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	§ 110  

	Posouzení podnětu 

	(1) Pořizovatel posoudí nejpozději do 30 dnů od jeho podání podnět podle § 109 z pohledu hlediska jeho úplnosti a souladu návrhu zadání změny 
 
a) s tímto zákonem a jeho prováděcími právními předpisy, 
 
b) se stanovisky podle § 109 odst. 3, jsou-li součástí podnětu, a 
 
c) s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací. 
 
	(2) Není-li podnět úplný nebo vykazuje-li nedostatky z hledisek uvedených v odstavci 1 a ten, kdo podnět dal, ani na výzvu pořizovatele nedostatky neodstraní ve stanovené lhůtě, pořizovatel podnět odloží a informuje o tom toho, kdo podnět dal, a schvalující orgán. 
 
	(3) Nebyl-li podnět na pořízení změny územně plánovací dokumentace odložen podle odstavce 2 a neobsahuje-li stanoviska podle § 109 odst. 3, pořizovatel zašle návrh zadání změny příslušnému orgánu ochrany přírody a příslušnému úřadu. Tyto orgány dále postupují obdobně podle § 89 odst. 2 až 4. Vyplyne-li z jejich stanovisek potřeba posuzování vlivů na životní prostředí, pořizovatel tato stanoviska zohlední v návrhu zadání změny. 
 
	(4) Nevykazuje-li podnět nedostatky uvedené v odstavci 2, pořizovatel postupuje obdobně podle § 88 a § 89 odst. 5. 
 
	(5) (4) Při pořizování změny územně plánovací dokumentace se dále postupuje podle § 111 odst. 2 až 5 obdobně. 
 
	§ 111  

	Zpracování a projednání změny 

	(1) Je-li změna pořizována z vlastního podnětu a neobsahoval-li tento podnět návrh zadání změny, zpracuje jeho návrh návrh zadání změny pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem obdobně podle § 87 odst. 2 a 3 a dále postupuje obdobně podle § 88 a 89§ 89 odst. 1 až 4. 
 
	(2) Pořizovatel v součinnosti s určeným zastupitelem upraví návrh zadání změny na základě výsledků projednání a bez zbytečného odkladu jej předloží návrh zadání změny se svým vyjádřením k projednání schvalujícímu orgánu. 
 
	(3) Souhlasí-li schvalující orgán s návrhem zadání změny, rozhodne o pořízení změny územně plánovací dokumentace a schválí její zadání. Nesouhlasí-li schvalující orgán s návrhem, vrátí jej pořizovateli se svými pokyny k úpravě a novému projednání, nebo jej zamítne. 
 
	(4) Schvalující orgán může podmínit pořízení změny územně plánovací dokumentace úhradou nákladů podle § 91 odst. 1 a § 92 tím, kdo dal ke změně podnět, není-li změna pořizována z vlastního podnětu. Schvalující orgán může rozhodnout o sloučení společného jednání a veřejného projednání. Veřejné projednání musí v takovém případě splňovat také požadavky tohoto zákona na společné jednání. 
 
	(5) Při pořizování změny územně plánovací dokumentace se dále postupuje podle § 93 až 104, § 105 odst. 3 a § 108 obdobně. 
 
	Oddíl 5 

	Společná ustanovení 

	§ 112  

	Zvláštní postupy 

	(1) Kraj a obec jsou povinny bez zbytečného odkladu územně plánovací dokumentaci, kterou vydaly, uvést do souladu s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací. Do té doby nelze rozhodovat podle částí územně plánovací dokumentace, které jsou v rozporu s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací. Vyhodnocení vlivů změny územně plánovací dokumentace se při uvedení navazující územně plánovací dokumentace do souladu s nadřazenou územně plánovací dokumentací nezpracovává. 
 
	(2) Znemožňuje-li územně plánovací dokumentace kraje nebo obce nebo její část realizaci záměru obsaženého v politice územního rozvoje nebo nadřazené územně plánovací dokumentaci, tato část navazující územně plánovací dokumentace se pro rozhodování v území ani pro pořizování navazující územně plánovací dokumentace nepoužije a rozhoduje se podle politiky územního rozvoje nebo nadřazené územně plánovací dokumentace. 
 
	§ 113  

	Zrušení územně plánovací dokumentace schvalujícím orgánem 

	(1) Územní rozvojový plán, zásady územního rozvoje a územní plán může schvalující orgán zrušit pouze současně s vydáním nového územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje nebo územního plánu. 
 
	(2) Zastupitelstvo může zrušit regulační plán v případě, že se změnily podstatně podmínky, za kterých byl pořízen a vydán a není-li řešení v něm obsažené již aktuální. 
 
	(3) Návrh na zrušení regulačního plánu se projednává obdobně podle § 94, 96, 97 a § 98 odst. 1 až 3; ustanovení o vyhodnocení vlivů a variant řešení se nepoužijí. 
 
	(4) Zastupitelstvo obce může zrušit regulační plán, je-li to v souladu se stanovisky dotčených orgánů nebo s výsledkem řešení rozporů. Odůvodnění opatření obecné povahy vždy obsahuje prokázání podmínky uvedené ve větě první a vyhodnocení připomínek. 
 
	(5) Zrušení regulačního plánu pořizovatel oznámí veřejnou vyhláškou; dnem jejího doručení nabývá zrušení regulačního plánu účinnosti. 
 
	(6) Do 7 dnů po nabytí účinnosti zrušení regulačního plánu pořizovatel v národním geoportálu územního plánování 
 
a) oznámí zrušení regulačního plánu, 
 
b) vypustí zrušený regulační plán. 
 
	§ 114  

	Následky zrušení územně plánovací dokumentace 

	(1) Dojde-li ke zrušení územně plánovací dokumentace nebo její části nadřízeným orgánem územního plánování v přezkumném řízení nebo soudem, schvalující orgán bezodkladně rozhodne o 
 
a) pokračování v pořizování územně plánovací dokumentace, přičemž pořizovatel naváže na poslední úkon, který nebyl zrušením dotčen, 
 
b) pořízení nové územně plánovací dokumentace nebo její změny, nebo 
 
c) zastavení pořizování v případě regulačního plánu nebo změny územně plánovací dokumentace. 
 
	(2) Při zrušení změny územně plánovací dokumentace platí územně plánovací dokumentace ve znění před touto změnou. Je-li to nezbytné, zajistí pořizovatel úpravu úplného znění. 
 
	(3) Obec nebo kraj zašlou Nejvyššímu stavebnímu úřadu ministerstvu rozhodnutí soudu o tom, že byla zrušena jimi vydaná územně plánovací dokumentace nebo její část. Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo bezodkladně zajistí zveřejnění rozhodnutí soudu v národním geoportálu územního plánování. 
 
	§ 115  

	Souběžné pořizování územně plánovací dokumentace 

	(1) Je-li k vydání různých územně plánovacích dokumentací příslušný tentýž schvalující orgán, může rozhodnout o souběžném pořízení navazující územně plánovací dokumentace a změny nadřazené územně plánovací dokumentace. Umožňuje-li to povaha projednávané územně plánovací dokumentace, může se projednání obou územně plánovacích dokumentací konat souběžně v jednom projednání. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad a krajský úřad pořizují z podnětu Nejvyššího stavebního úřadu a kraje souběžně změnu územního rozvojového plánu a zásad územního rozvoje. Pořizování koordinuje Nejvyšší stavební úřad. 
 
	(3) Krajský úřad a obecní úřad pořizují z podnětu kraje a obce souběžně změnu zásad územního rozvoje a územního plánu nebo jeho změny. Pořizování koordinuje krajský úřad. 
 
	(4) (2) Při souběžném pořizování územně plánovacích dokumentací nemusí být navazující územně plánovací dokumentace v souladu s částmi nadřazené územně plánovací dokumentace, které mají být změněny souběžně pořizovanou změnou; vydání nadřazené územně plánovací dokumentace je podmínkou pro vydání navazující územně plánovací dokumentace. 
 
	(5) (3) Je-li vyžadováno posouzení vlivů na životní prostředí, zpracovává se při postupu podle odstavců 1 až 4 a 2 vyhodnocení vlivů jen pro navazující územně plánovací dokumentaci a v podrobnosti, která této navazující dokumentaci odpovídá, je-li řešené území vyžadující posouzení shodné a byl-li stanoviskem orgánu ochrany přírody vyloučen vliv nadřazené a navazující územně plánovací dokumentace nebo její změny na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti. 
 
	(6) (4) Ustanovení odstavce 5 3 se nepoužije, je-li navazující územně plánovací dokumentací regulační plán nebo jeho změna. 
 
	Díl 5 

	Vymezování zastavěného území 

	Oddíl 1 

	Zastavěné území 

	§ 116  

	(1) Na území obce se vymezuje jedno, popřípadě více zastavěných území. Hranici jednoho zastavěného území tvoří čára vedená po hranici parcel, ve výjimečných případech ji tvoří spojnice lomových bodů stávajících hranic nebo bodů na těchto hranicích. 
 
	(2) Do zastavěného území se zahrnují pozemky v zastavěné části obce vymezené k 1. září 1966 a vyznačené v mapách evidence nemovitostí (dále jen „intravilán“), s výjimkou vinic, chmelnic, lesních pozemků a neoplocených zemědělských pozemků přiléhajících k hranici intravilánu netvořících stavební proluku, a dále pozemky vně intravilánu, a to 
 
a) zastavěné stavební pozemky, 
 
b) stavební proluky, 
 
c) další oplocené proluky mezi zastavěnými stavebními pozemky, 
 
d) veřejná prostranství, 
 
e) pozemní komunikace nebo jejich části, ze kterých jsou vjezdy na ostatní pozemky zastavěného území a dráhy v části procházející intravilánem a ostatními pozemky zastavěného území, 
 
f) další pozemky, které jsou obklopeny ostatními pozemky zastavěného území, s výjimkou pozemků vinic a chmelnic. 
 
	(3) Zastavěné území se vymezuje v územním plánu a aktualizuje se jeho změnou. 
 
	Oddíl 2 

	Vymezení zastavěného území 

	§ 117  

	Obecná ustanovení 

	(1) Není-li vydán územní plán, pořizovatel zajistí bezodkladně, nejpozději však do 3 měsíců ode dne, kdy tato skutečnost nastane, v souladu s § 116 odst. 1 a 2 zpracování návrhu vymezení zastavěného území. 
 
	(2) Při vymezení zastavěného území se v něm vyznačí pozemky, které jsou nezastavitelné do doby vydání územního plánu (dále jen „nezastavitelný pozemek“), a to 
 
a) pozemek veřejné zeleně a parku tvořící veřejné prostranství1), 
 
b) v intravilánu lesní pozemek nebo soubor sousedících lesních pozemků o výměře větší než 0,5 ha. 
 
	(3) Na nezastavitelných pozemcích lze do doby vydání územního plánu povolit jen nezbytnou dopravní a technickou infrastrukturu neznemožňující jejich dosavadní využití. 
 
	(4) Vymezení zastavěného území vydává ve lhůtě podle odstavce 1 úřad územního plánování formou opatření obecné povahy úřad územního plánování. 
 
	(5) Vymezení zastavěného území pozbývá platnosti vydáním územního plánu. 
 
	§ 118  

	Obsah

	(1) Vymezení zastavěného území obsahuje textovou část a grafickou část. 
 
	(2) Textová část obsahuje zejména datum, k němuž je zastavěné území vymezeno. 
 
	(3) Grafická část obsahuje výkres vymezení zastavěného území, který se zpracovává nad mapovým podkladem v měřítku katastrální mapy a vydává se v měřítku katastrální mapy nebo 1: 5 000, a který obsahuje vyznačení hranic 
 
a) zastavěného území a 
 
b) nezastavitelných pozemků. 
 
	(4) Odůvodnění vymezení zastavěného území obsahuje zejména 
 
a) stručný popis postupu pořízení vymezení zastavěného území, 
 
b) vyhodnocení souladu s § 116 odst. 2 a vyhodnocení souladu se stanovisky dotčených orgánů nebo s výsledkem řešení rozporů, 
 
c) vyhodnocení připomínek a 
 
d) posouzení souladu vymezení zastavěného území s jednotným standardem. 
 
	§ 119  

	Pořízení

	(1) Pořizovatel zajistí zpracování návrhu vymezení zastavěného území, který zveřejní v národním geoportálu územního plánování a vystaví jej u obce k nahlédnutí. Místa, kde je možné do návrhu vymezení zastavěného území nahlédnout, pořizovatel oznámí veřejnou vyhláškou. 
 
	(2) Do 15 dnů ode dne doručení veřejné vyhlášky může každý uplatnit k návrhu vymezení zastavěného území u pořizovatele písemně své připomínky. K připomínkám, kterými je požadována úprava zastavěného území na základě skutečností, které nastaly po datu, k němuž je zastavěné území vymezeno, se nepřihlíží. Proti návrhu vymezení zastavěného území nelze podat námitky podle části šesté správního řádu.
 
	(3) Pořizovatel svolá místní šetření za účasti obce a dotčených orgánů hájících veřejné zájmy na úseku 
 
a) ochrany přírody, 
 
b) ochrany zemědělského půdního fondu, 
 
c) ochrany lesa a 
 
d) státní památkové péče.,

e) dálnic a silnic. 
 
	(4) Místo a dobu konání místního šetření oznámí pořizovatel nejméně 15 dnů předem. Dotčené orgány uplatní svá stanoviska a příslušná obec své připomínky nejpozději do 15 dnů ode dne místního šetření. 
 
	(5) Pořizovatel bezodkladně vyhodnotí výsledky projednání návrhu vymezení zastavěného území, zpracuje návrh vyhodnocení připomínek a zajistí řešení případných rozporů. Je-li to nezbytné, zajistí pořizovatel úpravu návrhu vymezení zastavěného území v souladu s výsledky projednání. 
 
	(6) Dojde-li na základě projednání k podstatné úpravě návrhu vymezení zastavěného území, pořizovatel zajistí zveřejnění, vystavení a oznámení upraveného návrhu obdobně podle odstavce 1; v rozsahu upravených částí se postupuje podle odstavců 2 až 5. 
 
	§ 120  

	Vydání

	(1) Vymezení zastavěného území lze vydat jen tehdy, je-li v souladu s výsledky projednání. Pořizovatel zajistí vložení vymezení zastavěného území do národního geoportálu územního plánování do 7 dnů po jeho vydání. 
 
	(2) Vymezení zastavěného území a adresu jeho uložení v národním geoportálu územního plánování pořizovatel bezodkladně oznámí veřejnou vyhláškou; dnem doručení veřejné vyhlášky nabývá vymezení zastavěného území účinnosti. 
 
	(3) Vymezení zastavěného území se opatří záznamem o účinnosti, který obsahuje 
 
a) označení správního orgánu, který vymezení zastavěného území vydal, 
 
b) datum nabytí účinnosti vymezení zastavěného území, 
 
c) jméno, příjmení, funkci a podpis oprávněné úřední osoby pořizovatele a otisk úředního razítka. 
 
	(4) Dojde-li ke zrušení vymezení zastavěného území nebo jeho části soudem, zveřejní pořizovatel rozsudek v národním geoportálu územního plánování. 
 
	§ 121  

	Změna

	(1) Pořizovatel nejpozději do 8 let od vydání vymezení zastavěného území a poté pravidelně nejméně jednou za 8 let vyhodnotí aktuálnost vymezení zastavěného území. 
 
	(2) Vymezení zastavěného území se aktualizuje jeho změnou. Je-li na území obce vymezeno více zastavěných území, aktualizují se jen ta, která aktualizaci vyžadují. 
 
	(3) Změnu vymezení zastavěného území lze pořídit také na základě podnětu dotčené obce. 
 
	(4) Pro pořízení změny vymezení zastavěného území se použijí § 117 až 120 v rozsahu měněných částí obdobně. Ke stanoviskům a připomínkám uplatněným k neměněným částem se nepřihlíží. 
 
	(5) Změnu vymezení zastavěného území, úplné znění vymezení zastavěného území a adresy jejich uložení v národním geoportálu územního plánování pořizovatel oznámí veřejnou vyhláškou. Dnem doručení veřejné vyhlášky nabývá změna vymezení zastavěného území účinnosti. 
 
	Oddíl 3 

	Nezastavěné území 

	§ 122  

	(1) V nezastavěném území lze povolovat stavby pro veřejnou dopravní a technickou infrastrukturu, přípojky a účelové komunikace a v souladu s jeho charakterem stavby a zařízení pouze pro 
 
a) vodní hospodářství, 
 
b) těžbu nerostů, 
 
c) snižování nebezpečí havárií, ekologických a přírodních katastrof a pro odstraňování jejich důsledků, 
 
d) zemědělství a lesnictví, 
 
e) ochranu přírody a krajiny a 
 
f) zlepšení podmínek jeho využití pro rekreaci a cestovní ruch, například cyklistické stezky, hygienická zařízení, ekologická a informační centra. 
 
	(2) U staveb a zařízení podle odstavce 1 není doplňková funkce bydlení nebo pobytové rekreace přípustná. 
 
	(3) Stavby a zařízení podle odstavce 1 lze v nezastavěném území povolit pouze v případě, že je územně plánovací dokumentace výslovně nevylučuje. 
 
	Díl 6 

	Územní opatření 

	Oddíl 1 

	Územní opatření o stavební uzávěře 

	§ 123  

	Podmínky vydání 

	(1) Územním opatřením o stavební uzávěře se omezuje nebo zakazuje v nezbytném rozsahu stavební činnost ve vymezeném území, pokud by mohla ztížit nebo znemožnit jeho budoucí využití podle připravované územně plánovací dokumentace, jestliže bylo rozhodnuto o jejím pořízení nebo o pořízení její změny, nebo podle jiného rozhodnutí nebo opatření v území, jímž se upravuje využití území. 
 
	(2) Územní opatření o stavební uzávěře lze vydat také v případech, kdy je zrušeno opatření obecné povahy o vydání územně plánovací dokumentace nebo jeho zrušena územně plánovací dokumentace nebo její část. 
 
	(3) Územní opatření o stavební uzávěře, kterým se omezuje nebo zakazuje stavební činnost, která by mohla ztížit nebo znemožnit budoucí využití území podle připravované územně plánovací dokumentace, se vydává na nezbytně nutnou dobu, která však nesmí být delší než 6 let. 
 
	(4) Územní opatření o stavební uzávěře dále pozbývá účinnosti jeho zrušením. 
 
	(5) Územním opatřením o stavební uzávěře nelze omezit nebo zakázat udržovací práce. Územním opatřením o stavební uzávěře dále nelze omezit nebo zakázat realizaci veřejně prospěšné stavby dopravní nebo technické infrastruktury vymezené v územním rozvojovém plánu nebo v zásadách územního rozvoje. 
 
	§ 124  

	Obsah

	(1) Územní opatření o stavební uzávěře obsahuje 
 
a) vymezení území s uvedením katastrálního území a parcelních čísel pozemků podle katastru nemovitostí, pro které platí omezení nebo zákaz stavební činnosti, 
 
b) rozsah a obsah omezení nebo zákazu stavební činnosti, 
 
c) popřípadě další podmínky vyplývající ze stanovisek dotčených orgánů, 
 
d) dobu trvání omezení nebo zákazu stavební činnosti, 
 
e) stanovení podmínek pro povolování výjimek. 
 
	(2) Součástí územního opatření o stavební uzávěře je výkres na podkladu katastrální mapy s vyznačením území, pro které platí stavební uzávěra. 
 
	(3) Týká-li se územní opatření o stavební uzávěře zvlášť rozsáhlého území, nahradí se údaj podle odstavce 1 písm. a) popisem hranice dotčeného území, pro které platí omezení nebo zákaz stavební činnosti. 
 
	Oddíl 2 

	Územní opatření o asanaci území 

	§ 125  

	Podmínky vydání 

	(1) Územní opatření o asanaci území se vydává na území postiženém živelní pohromou nebo závažnou havárií, v jejichž důsledku došlo k podstatnému zásahu do využití území, je-li nezbytné pro postižené území stanovit podmínky pro odstranění jejich dopadů a pro další využití území. 
 
	(2) Územní opatření o asanaci území lze vydat i pro území, ve kterém jsou závadné stavby, kontaminovaná místa nebo staré ekologické zátěže, a to z důvodů hygienických, bezpečnostních, požárních, provozních a ochrany životního prostředí, a u nichž je ve veřejném zájmu nebo z důvodu ohrožení života nebo zdraví osob nebo hrozby značné újmy nutné nařídit úpravy, odstranění staveb, sanaci, rekultivaci kontaminovaných míst nebo starých ekologických zátěží. 
 
	(3) Dnem nabytí účinnosti územního opatření o asanaci území pozbývá v dotčeném území účinnosti vydaná územně plánovací dokumentace v rozsahu podle § 126 odst. 2. 
 
	(4) Územní opatření o asanaci území pozbývá účinnosti dnem vydání nové územně plánovací dokumentace nebo její změny pro dotčené území. 
 
	(5) Územní opatření o asanaci území dále pozbývá účinnosti jeho zrušením. 
 
	§ 126  

	Obsah

	(1) Územní opatření o asanaci území obsahuje 
 
a) vymezení území s uvedením katastrálního území a parcelních čísel pozemků a staveb na nich podle katastru nemovitostí, pro které platí územní opatření o asanaci území, 
 
b) seznam pozemků, které musí být upraveny nebo zabezpečeny s uvedením způsobu provedení, 
 
c) seznam staveb a zařízení, které musí být odstraněny, zabezpečeny nebo upraveny s uvedením způsobu provedení, 
 
d) stanovení územních, stavebně technických a bezpečnostních podmínek pro provádění asanace, sanace nebo rekultivace území, 
 
e) stanovení územních, architektonických a urbanistických podmínek pro budoucí využití území, 
 
f) případné další podmínky vyplývající ze stanovisek dotčených orgánů. 
 
	(2) V územním opatření o asanaci území se označí územně plánovací dokumentace, která v dotčeném území pozbývá účinnosti, a vymezí území, ve kterém pozbývá účinnosti. 
 
	(3) Součástí územního opatření o asanaci území je výkres na kopii katastrální mapy nebo na kopii jiného státního mapového díla vhodného měřítka s vyznačením území, kterého se územní opatření o asanaci týká. 
 
	(4) Týká-li se územní opatření o asanaci území zvlášť rozsáhlého území, nahradí se údaj podle odstavce 1 písm. a) popisem hranice dotčeného území, kterého se opatření o asanaci území týká. 
 
	Oddíl 3 

	Pořizování a vydávání územních opatření 

	§ 127  

	Pořízení

(1) O pořízení územního opatření rozhodne ministerstvo, rada obce nebo rada kraje z

a) vlastního podnětu,

b) podnětu oprávněného investora,

c) podnětu orgánu veřejné správy,

d) podnětu ministerstva, jiného ústředního orgánu státní správy nebo kraje je-li příslušné k jeho vydání ministerstvo,

e) podnětu obce, je-li příslušná k jeho vydání rada kraje.
 
	(1) (2) Návrh územního opatření připraví pořizovatel z moci úřední nebo na podnět oprávněného investora, obce nebo kraje na základě průzkumu a vyhodnocení dotčeného území, nástrojů územního plánování a v případě územního opatření o stavební uzávěře v souladu s cíli a úkoly územního plánování. 
 
	(2) (3) V případě územního opatření o asanaci území postupuje pořizovatel bezodkladně a při přípravě návrhu zohlední rovněž vyhodnocení stavu staveb a pozemků z hlediska ohrožení života nebo zdraví osob nebo z hlediska požadavků na využití území v důsledku odstraňování živelní pohromy nebo havárie. 
 
	(3) (4) Návrh územního opatření pořizovatel zveřejní v národním geoportálu územního plánování, zveřejnění oznámí veřejnou vyhláškou a návrh písemně projedná s dotčenými orgány, které mohou uplatnit svá stanoviska.
 
a) dotčenými orgány, které mohou uplatnit svá stanoviska, a 
 
b) příslušnou obcí nebo krajem, které mohou uplatnit své připomínky. 
 
	(4) (5) Každý může k návrhu územního opatření o stavební uzávěře nebo územního opatření o asanaci území uplatnit připomínky. Stanoviska a připomínky se uplatňují u pořizovatele písemně do 30 dnů ode dne zveřejnění návrhu. Na vyhodnocení připomínek uplatněných k návrhu se použije § 98 odst. 2 obdobně s tím, že návrh vyhodnocení připomínek zpracuje pořizovatel samostatně. Proti návrhu územního opatření nelze podat námitky podle části šesté správního řádu.
 
	(5) (6) Lhůtu podle odstavce 4 může pořizovatel v případě územního opatření o asanaci území z důležitých důvodů zkrátit. Návrh územního opatření o stavební uzávěře musí být dohodnut s dotčenými orgány, které uplatnily svá stanoviska, není-li v rámci řešení rozporu stanoveno jinak. 
 
	§ 128  

	Vydání

	(1) Územní opatření se vydává formou opatření obecné povahy úřad územního plánování nebo Nejvyšší stavební úřad. 
 
	(2) Pořizovatel zajistí vložení územního opatření do národního geoportálu územního plánování do 7 dnů po jeho vydání. Územní opatření a adresu jeho uložení v národním geoportálu územního plánování oznámí pořizovatel veřejnou vyhláškou; dnem doručení veřejné vyhlášky nabývá územní opatření účinnosti. 
 
	(3) Územní opatření se opatří záznamem o účinnosti, který obsahuje 
 
a) označení správního orgánu, který územní opatření vydal, 
 
b) datum nabytí účinnosti územního opatření, 
 
c) jméno, příjmení, funkci a podpis oprávněné úřední osoby pořizovatele a otisk úředního razítka. 
 
	(4) Dojde-li ke zrušení územního opatření nebo jeho části soudem, úřad územního plánování nebo Nejvyšší stavební úřad, jehož územní opatření bylo zrušeno, zveřejní rozsudek v národním geoportálu územního plánování. 

(4) Obec nebo kraj zašlou ministerstvu rozhodnutí soudu o tom, že bylo zrušeno jimi vydané územní opatření nebo jeho část. Ministerstvo bezodkladně zajistí zveřejnění rozhodnutí soudu podle věty první v národním geoportálu územního plánování.
 
	§ 129  

	Výjimky

	Příslušný úřad územního plánování nebo Nejvyšší stavební úřad může Ministerstvo, rada obce nebo rada kraje, které územní opatření o stavební uzávěře vydaly, mohou na žádost povolit výjimku z podmínek, omezení nebo zákazu stavební činnosti podle územního opatření o stavební uzávěře, jestliže povolení výjimky neohrožuje sledovaný účel. Proti rozhodnutí o výjimce se nelze odvolat. 
 
	Díl 7 

	Úprava vztahů v území 

	Oddíl 1 

	Plánovací smlouvy 

	§ 130  

	Úvodní ustanovení 

	(1) Plánovací smlouvou je veřejnoprávní smlouva uzavřená mezi stavebníkem a obcí nebo krajem nebo vlastníkem veřejné infrastruktury, jejímž obsahem je vzájemná povinnost stran poskytnout si součinnost při uskutečnění ve smlouvě uvedeného záměru a postupovat při jeho uskutečňování ujednaným způsobem. 
 
	(2) Plánovací smlouva může obsahovat i úpravu práv a povinností osob v oblasti soukromého práva. 
 
	§ 131 

	Obsah plánovací smlouvy 

	(1) V plánovací smlouvě se obec, kraj nebo vlastník veřejné infrastruktury může zavázat k tomu, že 
 
a) poskytne stavebníkovi součinnost k uskutečnění záměru, 
 
b) obec nebo kraj učiní kroky k vydání územně plánovací dokumentace, v případě, že záměr nelze uskutečnit bez předchozího vydání územně plánovací dokumentace, 
 
c) po sjednanou dobu nevydá nebo nezmění územně plánovací dokumentaci nebo neučiní jiný úkon, který by ztížil nebo vyloučil uskutečnění záměru, 
 
d) po dobu trvání plánovací smlouvy nebude ve správních nebo soudních řízeních týkajících se povolení záměru uplatňovat návrhy, vyjádření a opravné prostředky, které by byly v rozporu s obsahem uzavřené plánovací smlouvy. 
 
	(2) V plánovací smlouvě se obec, kraj nebo vlastník veřejné infrastruktury může dále zavázat k tomu, že 
 
a) pozemky nebo stavby potřebné k realizaci záměru, k nimž vykonávají práva, ať již přímo, nebo prostřednictvím dalších osob, po sjednanou dobu nezatíží nebo nezcizí, 
 
b) se bude podílet na přípravě, výstavbě nebo financování veřejné infrastruktury nebo veřejně prospěšných staveb nebo jiných opatření potřebných k uskutečnění záměru, 
 
c) od stavebníka převezme jím zhotovenou stavbu do svého vlastnictví, 
 
d) učiní jiné právní jednání v oblasti soukromého práva. 
 
	(3) Stavebník se může v plánovací smlouvě zavázat zejména k 
 
a) účasti na výstavbě veřejné infrastruktury nebo jiných staveb nebo opatření vyvolaných záměrem, 
 
b) převzetí nákladů na výstavbu veřejné infrastruktury nebo veřejně prospěšných staveb nebo opatření vyvolaných záměrem, 
 
c) účasti na asanaci území dotčeného záměrem, 
 
d) účasti na narovnání majetkových vztahů v území dotčeném záměrem, 
 
e) poskytnutí peněžního nebo věcného plnění za zhodnocení pozemku vydáním územně plánovací dokumentace; v plánovací smlouvě lze sjednat i jeho účel. 
 
	§ 132 

	Uzavírání a přezkum plánovací smlouvy 

	(1) Plánovací smlouvu uzavíranou obcí, krajem nebo hlavním městem Prahou schvaluje zastupitelstvo obce, zastupitelstvo kraje nebo zastupitelstvo hlavního města Prahy. 
 
	(2) K přezkumu souladu plánovací smlouvy uzavřené obcí s právními předpisy a k rozhodování sporů z ní je příslušný krajský úřad. 
 
	(3) K přezkumu souladu plánovací smlouvy uzavřené krajem nebo hlavním městem Prahou s právními předpisy a k rozhodování sporů z ní je příslušný Nejvyšší stavební úřad příslušné ministerstvo. 
 
	Oddíl 2 

	Náhrady za změnu v území 

	§ 133  

	Oprávněné osoby 

	(1) Vlastníkovi pozemku nebo stavby a osobě, která má jiné věcné právo k pozemku nebo stavbě (dále jen „oprávněná osoba“) a které vznikla škoda v důsledku zrušení nebo významného omezení zastavitelnosti pozemku na základě změny územně plánovací dokumentace nebo vydáním nové územně plánovací dokumentace, náleží náhrada škody spočívající v nákladech vynaložených na přípravu výstavby v obvyklé výši, zejména na koupi pozemku, na projektovou přípravu výstavby nebo za snížení hodnoty pozemku, který slouží k zajištění dluhu. 
 
	(2) Oprávněné osobě náleží dále náhrada, byla-li její práva k pozemku nebo stavbě významně omezena územním opatřením o stavební uzávěře a byla-li jí tím způsobena škoda. 
 
	(3) Náhrada oprávněné osobě nenáleží, došlo-li ke zrušení nebo významnému omezení zastavitelnosti pozemku na základě jejího návrhu nebo po uplynutí doby 5 let od nabytí účinnosti územně plánovací dokumentace, která zastavění dotčeného pozemku ke stanovenému účelu umožnila. Do této doby se nezapočítává doba, po kterou bylo zastavění pozemku znemožněno v důsledku stavební uzávěry nebo jiného dočasného omezení zastavitelnosti pozemku stanoveného územně plánovací dokumentací. 
 
	(4) Náhrada oprávněné osobě dále nenáleží, nabylo-li právní moci povolení záměru, pro který bylo zastavění příslušnou územně plánovací dokumentací určeno, a toto povolení je platné nebo pozbylo platnosti. 
 
	§ 134 

	Povinné osoby 

	(1) Povinnost poskytnout náhradu za změnu v území má obec, kraj nebo stát, jejichž orgány vydaly územně plánovací dokumentaci nebo její změnu nebo územní opatření o stavební uzávěře. 
 
	(2) Náhrada se poskytne na základě písemné žádosti oprávněné osoby obsahující prokázání škody. 
 
	§ 135 

	Způsob náhrady 

	(1) Náhrada se poskytuje v penězích. Místo peněžité náhrady lze na základě dohody poskytnout oprávněné osobě jiný pozemek nebo stavbu; právo na vyrovnání rozdílu mezi výší peněžité náhrady a hodnotou náhradního pozemku nebo stavby tím není dotčeno. 
 
	(2) Dojde-li k následné změně územního plánu anebo změně nebo zrušení regulačního plánu a pozemek, za který byla vyplacena náhrada, se vrátí do původního nebo jiného režimu umožňujícího zastavění, je ten, komu byla náhrada vyplacena, povinen vyplacenou náhradu v plné výši vrátit tomu, kdo ji poskytl, do 3 měsíců od vyrozumění o vzniku této povinnosti. Byl-li místo peněžité náhrady poskytnut oprávněné osobě jiný pozemek nebo stavba, je povinna vrátit náhradu v té výši, která by jí jinak náležela. 
 
	(3) Povinnost vrátit náhradu zaniká po 5 letech od nabytí účinnosti změny územního plánu anebo změny nebo zrušení regulačního plánu, na jejichž základě nárok na náhradu vznikl. 
 
	§ 136 

	Regresní náhrada 

	(1) Uhradí-li obec nebo kraj náhradu za změnu v důsledku územně plánovací činnosti, může požadovat regresní náhradu od správního orgánu, na základě jehož požadavku došlo k omezení vlastnického práva vlastníka, popřípadě od kraje nebo státu, pokud došlo ke změně územně plánovací dokumentace obce nebo kraje v důsledku jejího uvedení do souladu s nadřazenou územně plánovací dokumentací. 
 
	(2) Obec nebo kraj uplatní požadavek na regresní náhradu do 3 měsíců od uhrazení náhrady, jinak jejich právo zaniká. Regresní náhrada musí být uhrazena do 3 měsíců od doručení požadavku obce nebo kraje, který tuto náhradu uhradil. 

HLAVA IV

POLITIKA ARCHITEKTURY A STAVEBNÍ KULTURY ČESKÉ REPUBLIKY

§ 136a

	(1) Politika architektury a stavební kultury České republiky je strategickým dokumentem s celostátní působností, který určuje vizi, cíle a opatření k dosažení kvality vystavěného prostředí.

	(2) Politika architektury a stavební kultury České republiky rozvíjí cíle a úkoly územního plánování a je podkladem pro zpracování politiky územního rozvoje a územně plánovací dokumentace.
 
	(3) Politiku architektury a stavební kultury České republiky pořizuje ministerstvo a zpracovává Ústav územního rozvoje. Na návrh ministerstva ji schvaluje vláda.

	(4) Ministerstvo zajistí zveřejnění usnesení vlády, kterým byla schválena Politika architektury a stavební kultury České republiky, ve Věstníku vlády pro orgány krajů a orgány obcí a v téže lhůtě zveřejní Politiku architektury a stavební kultury České republiky způsobem umožňujícím dálkový přístup. 
 
	(5) Ministerstvo nejpozději do 6 let od schválení Politiky architektury a stavební kultury České republiky a poté pravidelně nejméně jednou za 6 let předloží vládě zprávu o vyhodnocení plnění Politiky architektury a stavební kultury České republiky. Vláda může na jejím základě uložit ministerstvu pořídit aktualizaci nebo novou Politiku architektury a stavební kultury České republiky.

ČÁST ČTVRTÁ 

STAVEBNÍ PRÁVO HMOTNÉ 

HLAVA I 

POŽADAVKY NA VÝSTAVBU 

	Díl 1 

	Obecná ustanovení 

	§ 137  

	(1) Požadavky na výstavbu se rozumí 
 
a) požadavky na vymezování pozemků, 
 
b) požadavky na umisťování staveb, 
 
c) technické požadavky na stavby. 
 
	(2) Při územně plánovací a projektové činnosti, při povolování, provádění, užívání a odstraňování staveb je každý povinen dodržovat cíle a úkoly územního plánování a dodržovat požadavky na výstavbu stanovené tímto zákonem, prováděcím právním předpisem nebo jinými právními předpisy. 
 
	(3) Požadavky na výstavbu se považují za splněné splněním požadavků, které stanoví tento zákon, jeho prováděcí právní předpisy a další právní předpisy. 
 
	(4) Požadavky na výstavbu se neuplatní při rozhodování o 
 
a) změně dokončené stavby nebo změně v užívání stavby, 
 
b) dočasné stavbě nebo zařízení staveniště, 
 
c) pozemku nebo stavbě, které jsou kulturní památkou nebo se nacházejí v památkové rezervaci nebo památkové zóně, 
 
d) pozemku nebo stavbě, které jsou součástí zvláště chráněného území nebo evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, 
 
e) veřejně prospěšné stavbě nebo veřejně prospěšném opatření, 
 
f) vymezování pozemků veřejného prostranství, a to v rozsahu, v jakém to závažné územně technické nebo stavebně technické důvody nebo jiný veřejný zájem vylučují, pokud se tím neohrozí bezpečnost, ochrana zdraví nebo života osob nebo zvířat, životní prostředí, sousední pozemky nebo stavby. 

(4) Pokud to závažné územně technické nebo stavebně technické důvody nebo jiný veřejný zájem nevylučují, požadavky na výstavbu se uplatní u
 
a) změny dokončené stavby,

b) údržby dokončené stavby,

c) změny v užívání stavby,

d) dočasné stavby,

e) zařízení staveniště,

f) pozemku nebo stavby, které jsou kulturní památkou nebo se nacházejí v památkové rezervaci nebo památkové zóně.
 
	§ 138  

	Výjimky z požadavků na výstavbu Výjimky z požadavků na výstavbu a odchylné řešení

	(1) Výjimku z požadavků na výstavbu lze povolit pouze z těch ustanovení prováděcího právního předpisu, ze kterých tento předpis povolení výjimky výslovně umožňuje, a jen pokud se tím neohrozí bezpečnost, ochrana zdraví nebo života osob nebo zvířat, životní prostředí, sousední pozemky nebo stavby. Řešením podle povolené výjimky musí být dosaženo účelu sledovaného požadavky na výstavbu stanovenými tímto zákonem. 
 
	(2) Výjimku z požadavků na vymezování pozemků a umisťování staveb lze dále stanovit také v regulačním plánu, popřípadě v části územního plánu, která obsahuje prvky regulačního plánu, a to pouze za podmínek uvedených v odstavci 1; výjimka platí dnem nabytí účinnosti regulačního plánu nebo územního plánu s prvky regulačního plánu. 

(2) V regulačním plánu nebo v územním plánu, který obsahuje prvky regulačního plánu lze stanovit požadavky na výstavbu odchylně od prováděcího právního předpisu, a to i pro část území; podmínky podle odstavce 1 se použijí obdobně.
 
	Díl 2 

	Požadavky na vymezování pozemků 

	§ 139  

	Obecné požadavky 

	(1) Pozemky se vymezují a podmínky pro jejich využití se stanovují v souladu s územně plánovací dokumentací, a nebyla-li vydána, s cíli a úkoly územního plánování, s ohledem na charakter území, urbanistickou, architektonickou, kulturně historickou, přírodní a archeologickou hodnotu území a kvalitu vystavěného prostředí. Pozemky se vždy vymezují tak, aby svými vlastnostmi, zejména velikostí, polohou, plošným a prostorovým uspořádáním umožňovaly využití pro navrhovaný účel. 
 
	(2) V zastavěném území obce, která nemá územní plán, lze vymezovat pozemky a povolovat stavby pro bydlení, pro rodinnou rekreaci, stavby občanského vybavení souvisejícího a slučitelného s bydlením nebo rekreací, stavby pro dopravní a technickou infrastrukturu a pozemky veřejných prostranství. Vymezování jiných pozemků a umisťování dalších staveb na nich je možné, jen pokud jsou tyto stavby v souladu s charakterem území a nesnižují kvalitu životního prostředí stanovenou jinými právními předpisy. 
 
	(3) Při vymezování pozemků se dbá na vymezení veřejných prostranství odpovídajících charakteru území, zejména ulic. 
 
	§ 140  

	Požadavky na vymezování stavebních pozemků 

	(1) Pozemky nesmí být děleny tak, aby bylo vyloučeno jejich účelné využití. Pozemky, jejichž součástí je stavba, nesmí být děleny tak, aby tím došlo k oddělení části stavby, kterou nelze samostatně užívat; obdobně se postupuje při dělení pozemků, které jsou zatíženy právem stavby. 
 
	(2) Stavební pozemek se vždy vymezuje tak, aby svými vlastnostmi, zejména velikostí, polohou, plošným a prostorovým uspořádáním, umožňoval umístění, realizaci a užívání stavby pro navrhovaný účel a aby byl dopravně napojen na kapacitně vyhovující veřejně přístupnou pozemní komunikaci23). 
 
	(3) Stavební pozemek se vždy vymezuje tak, aby na něm bylo vyřešeno 
 
a) umístění odstavných a parkovacích stání pro účel využití pozemku a užívání staveb na něm umístěných, 
 
b) nakládání s odpady a zneškodňování odpadních vod podle jiných právních předpisů24), které na pozemku vznikají jeho užíváním nebo užíváním staveb na něm umístěných, 
 
c) hospodaření se srážkovými vodami jejich 
1. akumulací a následným využitím, vsakováním nebo výparem, pokud to hydrogeologické poměry, velikost pozemku a jeho výhledové využití umožňují a pokud nejsou vsakováním ohroženy okolní stavby nebo pozemky, 
2. odváděním do vod povrchových prostřednictvím dešťové kanalizace, pokud jejich vsakování ani akumulace s následným využitím není možná, nebo 
3. regulovaným odváděním do jednotné kanalizace, není-li možné odvádění do vod povrchových. 
 
	(4) Při vymezování stavebního pozemku nebo při změně využití zastavěného stavebního pozemku lze prokázat splnění požadavků odstavců 2 a 3 regulačním plánem nebo dokumentací pro vydání povolení záměru též s využitím dalších pozemků. 
 
	§ 141  

	Veřejné prostranství 

	(1) Pozemky tvořící veřejné prostranství se vymezují tak, aby vytvářely prostupný spojitý systém odpovídající charakteru území a potřebám života lidí, přispívaly obytné kvalitě a významu místa a omezovaly dopady oteplování a sucha, zejména možností vsakování vody a výsadby stromů a další veřejné zeleně. 
 
	(2) Uspořádání veřejných prostranství musí zajistit dostupnost a obsluhu území a jeho prostupnost pro užití chodci a podle možností též bezmotorovou dopravou. 
 
	(3) Chodníky, nástupiště veřejné dopravy, úrovňové i mimoúrovňové přechody, chodníky v sadech i parcích a ostatní pochozí plochy jako součást veřejných prostranství musí umožňovat samostatný, bezpečný, snadný a plynulý pohyb osob s pohybovým, zrakovým nebo sluchovým postižením, osob pokročilého věku, těhotných žen a osob doprovázejících dítě v kočárku nebo dítě do 3 let (dále jen „osoba s omezenou schopností pohybu nebo orientace“) splňovat požadavky na přístupnost. 
 
	§ 142  

	Ulice Uliční prostranství

(1) Uliční prostranství tvoří část veřejného prostranství a vytváří základní síť obsluhy a prostupnosti území; je vymezeno zejména uličními čarami.
 
	(1) (2) Pozemky tvořící ulice uliční prostranství se vymezují tak, aby svými vlastnostmi, zejména svou šířkou, umožňovaly předpokládané využití v souladu s charakterem území. 
 
	(2) (3) Je-li to technicky možné a není-li to v rozporu s charakterem území, vymezují se v nově zakládaných ulicích uličních prostranstvích a při celkových stavebních úpravách stávajících ulic uličních prostranstvích pozemky tvořící výsadbový pás pro stromy nebo jinou veřejnou zeleň. 
 
	Díl 3 

	Požadavky na umisťování staveb 

	§ 143  

	Obecné požadavky 

	(1) Stavby se umisťují v souladu s územně plánovací dokumentací, a nebyla-li vydána, s cíli územního plánování. Stavby se umisťují též s ohledem na charakter území, urbanistickou, architektonickou, kulturně historickou, přírodní a archeologickou hodnotu území a kvalitu vystavěného prostředí. 
 
	(2) Stavby se podle druhu a potřeby umisťují tak, aby bylo umožněno jejich napojení na sítě technické infrastruktury a pozemní komunikace a aby jejich umístění na pozemku umožňovalo přístup požární techniky a provedení jejího zásahu mimo ochranná pásma rozvodu energetických vedení. Připojení staveb na pozemní komunikace musí svými parametry, provedením a způsobem připojení vyhovovat požadavkům bezpečného užívání staveb a bezpečného a plynulého provozu na přilehlých pozemních komunikacích25). Podle druhu a charakteru stavby musí připojení splňovat též požadavky na dopravní obslužnost a parkování. 
 
	(3) Změnou stavby nesmí být narušeny kulturně historické, přírodní, urbanistické a architektonické hodnoty daného místa nebo nesmí dojít k narušení architektonické jednoty celku. 
 
	(4) Mimo stavební pozemek lze umístit jen stavby zařízení staveniště a připojení staveb na sítě technické infrastruktury a pozemní komunikace. 
 
	§ 144  

	Odstupy staveb 

	(1) Vzájemné odstupy staveb musí splňovat požadavky urbanistické, architektonické a požadavky stanovené prováděcím právním předpisem a jinými právními předpisy. 
 
	(2) Vzájemné odstupy staveb musí umožňovat údržbu staveb. 
 
	Díl 4 

	Technické požadavky na stavby 

	§ 145  

	Základní požadavky na stavby 

	(1) Stavba musí být navržena a provedena tak, aby byla vhodná pro určené využití a po celou dobu trvání plnila při běžné údržbě a působení běžně předvídatelných vlivů základní požadavky na stavby, kterými jsou 
 
a) mechanická odolnost a stabilita, 
 
b) požární bezpečnost26), 
 
c) ochrana zdraví27), 
 
d) ochrana životního prostředí28), 
 
e) bezpečnost a přístupnost při užívání, provozu a údržbě, 
 
f) úspora energie29), 
 
g) udržitelné využívání přírodních zdrojů30). 
 
	(2) Při projektové činnosti, při povolování, provádění a užívání staveb v působnosti Ministerstva obrany a Ministerstva vnitra jako jiných stavebních úřadů a u staveb v areálu jaderného zařízení, které jsou jaderným zařízením31), se technické požadavky na stavbu stanovené tímto zákonem nebo jinými právními předpisy použijí přiměřeně tak, aby nedošlo k ohrožení bezpečnosti, ochrany zdraví a života osob nebo zvířat a životního prostředí. 
 
	§ 146  

	Požadavky na mechanickou odolnost a stabilitu stavby 

	(1) Stavba musí být navržena a provedena tak, aby účinky zatížení a nepříznivé vlivy prostředí, kterým je vystavena během výstavby a užívání, neměly za následek 
 
a) náhlé nebo postupné zřícení stavby nebo její části, 
 
b) nepřípustné deformace, které mohou narušit stabilitu stavby, mechanickou odolnost a funkční způsobilost stavby nebo její části, 
 
c) poškození částí stavby nebo technických zařízení anebo instalovaného vybavení v důsledku deformace nosné konstrukce, 
 
d) poškození stavby v míře nepřiměřené původní příčině, 
 
e) ohrožení provozuschopnosti dopravní a technické infrastruktury v dosahu stavby nebo staveniště, 
 
f) poškození stavby vlivem nepříznivých účinků podzemních vod nebo dynamickými účinky povodňových průtoků, popřípadě hydrostatickým vztlakem při zaplavení, 
 
g) ohrožení průtočnosti koryt vodních toků, popřípadě údolních profilů mostů a propustků. 
 
	(2) Stavby umístěné v dosahu účinků hlubinného dobývání nebo v dosahu seizmických účinků se navrhují též s ohledem na předpokládané deformace základové půdy, způsobené projevy důlní nebo seizmické činnosti na povrchu. 
 
	§ 147  

	Požadavky na požární odolnost 

	Stavba musí být navržena a provedena takovým způsobem, aby v případě požáru 
 
a) byla po určenou dobu zachována nosnost konstrukcí, 
 
b) byl uvnitř stavby omezen vznik a šíření ohně a kouře, 
 
c) bylo omezeno šíření požáru na sousední stavby, 
 
d) uživatelé mohli stavbu opustit nebo aby mohli být jinými prostředky zachráněni, 
 
e) byla brána v úvahu bezpečnost záchranných jednotek. 
 
	§ 148  

	Požadavky na ochranu zdraví a životního prostředí 

	(1) Stavba musí být navržena a provedena takovým způsobem, aby neohrožovala bezpečnost, život nebo zdraví osob nebo zvířat, aby byl hluk v chráněném prostoru stavby udržován na úrovni, která neohrozí zdraví jejích uživatelů, zaručí noční klid a je vyhovující pro prostředí s pobytem osob nebo zvířat, a to i na sousedních pozemcích a stavbách, ani neměla nepřípustný negativní vliv na kvalitu životního prostředí nebo na klima, a to během výstavby, užívání i odstraňování, zejména následkem 
 
a) nedostatečných tepelně izolačních, zvukoizolačních nebo světelně technických vlastností, 
 
b) uvolňování toxických plynů, nebezpečných látek, těkavých organických sloučenin, skleníkových plynů nebo nebezpečných částic do vnitřního nebo venkovního prostředí, 
 
c) výskytu vlhkosti ve stavebních konstrukcích nebo na povrchu stavebních konstrukcí uvnitř staveb, 
 
d) emisí nebezpečného záření, 
 
e) uvolňování nebezpečných látek do vody nebo půdy, 
 
f) vypouštění odpadních vod, emisí odpadních plynů, nebo 
 
g) narušení podloží s následkem trvalé změny proudění podzemních vod nebo jiným nepřípustným dopadem na úroveň hladiny podzemní vody. 
 
	(2) Stavba musí být navržena a provedena takovým způsobem, aby nezpůsobila 
 
a) nadměrný úhyn rostlin a zranění nebo úhyn živočichů nebo ničení jejich biotopů, nebo 
 
b) zhoršení prostupnosti krajiny pro volně žijící živočichy. 
 
	§ 149 

	Požadavky na bezpečnost a přístupnost při užívání, provozu a údržbě 

	Stavba musí být navržena a provedena takovým způsobem, aby při jejím užívání, údržbě nebo provozu 
 
a) nevznikalo nebezpečí nehod nebo poškození zdraví osob nebo zvířat, 
 
b) byla zohledněna přístupnost zejména pro osoby s omezenou schopností pohybu nebo orientace, zejména u 
1. staveb pozemních komunikací a veřejných Prostranství32), 
2. staveb občanského vybavení v částech určených pro užívání veřejností, 
3. společných prostor a domovního vybavení bytového domu, 
4. bytu zvláštního určení, 
5. staveb pro výkon práce nejméně 25 osob, pokud charakter provozu v těchto stavbách umožňuje zaměstnávat osoby se zdravotním postižením. 
 
	§ 150  

	Požadavky na úsporu energie 

	Stavba a její technické zařízení pro vytápění, chlazení, osvětlení a větrání musí být navrženy a provedeny takovým způsobem, aby při jejich užívání, údržbě nebo provozu byla spotřeba energie co nejnižší s ohledem na účel užívání a na místní klimatické podmínky. Stavba musí být rovněž energeticky účinná. 
 
	§ 151 

	Požadavky na udržitelné využití přírodních zdrojů 

	Stavba musí být navržena, provedena a odstraněna takovým způsobem, aby bylo zajištěno udržitelné využití přírodních zdrojů zejména opětovným využitím nebo recyklovatelností materiálů a konstrukcí z odstraněné stavby nebo použitím surovin nebo druhotných materiálů šetrných k životnímu prostředí při stavbě. 
 
	Díl 5 

	Společná ustanovení 

	§ 152  

	Podrobné vymezení požadavků na výstavbu 

	(1) Prováděcí právní předpis stanoví podrobné požadavky na vymezování pozemků, požadavky na umisťování staveb a technické požadavky na stavby. 
 
	(2) Územní samosprávné celky, které jsou k tomu tímto zákonem zmocněny, mohou stanovit prováděcím právním předpisem podrobné požadavky na vymezování pozemků, pozemků a požadavky na umisťování staveb a technické požadavky na stavby odchylně od prováděcího právního předpisu podle odstavce 1. 
 
	(3) Prováděcí právní předpis podle odstavce 1 nebo jeho jednotlivá ustanovení se použijí, nestanoví-li prováděcí právní předpis podle odstavce 2 jinak. 

(4) Určí-li prováděcí právní předpis územně samosprávného celku podle odstavce 2 závazné technické normy ve stavebnictví odchylně od prováděcího právního předpisu podle odstavce 1, zajistí územně samosprávný celek bezplatný přístup k těmto určeným technickým normám a vede jejich seznam.
 
HLAVA II 

POŽADAVKY NA VÝROBKY PRO STAVBY 

§ 153  

	(1) Pro stavby mohou být navrženy a použity jen takové výrobky, materiály a konstrukce, jejichž vlastnosti z hlediska způsobilosti stavby pro navržený účel zaručují, že stavba při správném provedení a běžné údržbě po dobu předpokládané existence splní základní požadavky na stavby33). 
 
	(2) Výrobky pro stavby, které mají rozhodující význam pro výslednou kvalitu stavby a které by mohly ve zvýšené míře ohrozit život nebo zdraví osob nebo zvířat, bezpečnost anebo životní prostředí, popřípadě jiný veřejný zájem, jsou stanoveny a posuzovány podle jiných právních předpisů34). 
 
HLAVA III 

SYSTÉM STAVEBNĚ TECHNICKÉ PREVENCE 

§ 154  

	(1) V systému stavebně technické prevence se evidují závažné nebo opakující se vady nebo havárie staveb, a výsledky šetření jejich příčin, došlo-li při nich ke ztrátám na životech osob nebo zvířat, k ohrožení života a zdraví osob nebo zvířat, k ohrožení bezpečnosti stavby nebo ke značným škodám. 
 
	(2) Rozsah a obsah systému stavebně technické prevence stanoví prováděcí právní předpis. 
 
HLAVA IV 

ČINNOSTI VE VÝSTAVBĚ 

§ 155  

Vybrané činnosti 

	Vybrané činnosti, jejichž výsledek ovlivňuje ochranu veřejných zájmů ve výstavbě, může vykonávat pouze fyzická osoba, která získala oprávnění k jejich výkonu podle jiného právního předpisu35). Vybranými činnostmi jsou 
 
a) zpracování územně plánovací dokumentace, územní studie a projektové dokumentace, 
 
b) odborné vedení provádění stavby nebo její změny anebo odstraňování stavby, 
 
c) ověřování výsledků zeměměřických činností ve výstavbě36). 
 
§ 156  

Projektová činnost 

	(1) Územně plánovací dokumentace, územní studie a projektová dokumentace musí být zpracovány projektantem. 
 
	(2) Dokumentaci jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu a dokumentaci stávajícího stavu stavby (dále jen „pasport stavby“) může zpracovat též osoba, která má vysokoškolské vzdělání stavebního nebo architektonického směru anebo střední vzdělání stavebního směru s maturitní zkouškou a alespoň 3 roky praxe v projektování staveb. 
 
§ 157  

Projektová dokumentace a dokumentace pro povolení záměru 

	(1) Projektovou dokumentací se rozumí dokumentace pro 
 
a) povolení stavby, zařízení nebo udržovacích prací (dále jen „dokumentace pro povolení stavby“), s výjimkou jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu, 
 
b) rámcové povolení, 
 
c) povolení změny využití území, 
 
d) provádění stavby, s výjimkou jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu, 
 
e) odstranění stavby, s výjimkou jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu. 
 
	(2) Dokumentací pro povolení záměru se rozumí dokumentace pro 
 
a) povolení stavby, 
 
b) rámcové povolení, 
 
c) povolení změny využití území. 
 
§ 158  

Obsah dokumentace 

	(1) Dokumentace pro povolení stavby obsahuje průvodní list, souhrnnou technickou zprávu, situační výkresy a dokumentaci objektů. Dokumentace pro povolení změny využití území obsahuje průvodní list, souhrnnou technickou zprávu, situační výkresy a výkresovou dokumentaci. Dokumentace pro rámcové povolení obsahuje průvodní list, souhrnnou technickou zprávu a situační výkresy. Dokumentace pro povolení záměru stanovená prováděcím právním předpisem musí obsahovat urbanistické a základní architektonické a technické řešení záměru umožňující posouzení jeho mechanické odolnosti a stability, požární bezpečnosti a vlivů na území a životní prostředí. 
 
	(2) Dokumentace pro provádění stavby a dokumentace pro odstranění stavby obsahuje průvodní list, souhrnnou technickou zprávu, situační výkresy, dokumentaci objektů a technických a technologických zařízení. 
 
	(3) Dokumentace jednoduchých staveb a pasport stavby obsahují průvodní list, souhrnnou technickou zprávu, situační výkresy a výkresovou dokumentaci. V případě výrobku, který plní funkci stavby, lze příslušné části dokumentace nahradit dokladem podle jiného právního předpisu34) prokazujícím shodu vlastností výrobku plnícího funkci stavby s požadavky podle § 153, dokumentací výrobce nebo dovozce, popřípadě dalšími doklady, ze kterých je možné ověřit dodržení požadavků na stavby. 
 
	(4) K projektové dokumentaci a dokumentaci jednoduchých staveb se přikládá dokladová část, která obsahuje doklady o splnění požadavků podle jiných právních předpisů a dokumentaci zpracovanou osobami oprávněnými podle jiných právních předpisů. 
 
	(5) Podrobnosti obsahu projektové dokumentace, dokumentace jednoduchých staveb a pasportu stavby stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 159  

Provádění a odstraňování staveb, zařízení a terénních úprav 

	(1) Stavby, zařízení a terénní úpravy musí být prováděny a odstraňovány stavebním podnikatelem, který zabezpečí odborné vedení provádění nebo odstraňování stavby stavbyvedoucím, pokud v odstavcích 2 a 3 není stanoveno jinak. 
 
	(2) Svépomocí může stavebník provádět 
 
a) drobné stavby uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu, s výjimkou staveb uvedených v odstavci 1 písm. a) bodu 11 této přílohy, jakož i stavby uvedené v odstavci 1 písm. a) bodech 1 a 2 přílohy č. 1 k tomuto zákonu, které jsou umisťovány v odstupové vzdálenosti méně než 2 m od hranic pozemků, 
 
b) jednoduché stavby uvedené v příloze č. 2 k tomuto zákonu, 
	pokud zajistí stavební dozor, není-li pro takovou činnost sám odborně způsobilý. Jde-li však o stavbu pro bydlení nebo změnu stavby, která je kulturní památkou, je stavebník povinen zajistit odborné vedení provádění stavby stavbyvedoucím. 
 
	(3) Svépomocí může stavebník odstraňovat drobné stavby, s výjimkou drobných staveb uvedených v odstavci 1 písm. a) bodu 11 přílohy č. 1 k tomuto zákonu, a jednoduché stavby uvedené v příloze č. 2 k tomuto zákonu, jakož i stavby uvedené v odstavci 1 písm. a) bodech 1 a 2 přílohy č. 1 k tomuto zákonu, které jsou umístěny v odstupové vzdálenosti méně než 2 m od hranic pozemků, pokud zajistí stavební dozor. U staveb, v nichž je obsažen azbest, zajistí odborné vedení odstraňování stavby stavbyvedoucím. 
 
HLAVA V 

POVINNOSTI OSOB PŘI PŘÍPRAVĚ, PROVÁDĚNÍ, UŽÍVÁNÍ A ODSTRAŇOVÁNÍ STAVEB, ZAŘÍZENÍ A TERÉNNÍCH ÚPRAV 

Stavebník

§ 160  

	(1) Stavebník je povinen pro účely projednání záměru podle tohoto zákona opatřit stanovenou dokumentaci. Vyžaduje-li zákon zpracování projektové dokumentace osobou k tomu oprávněnou, je stavebník povinen zajistit zpracování projektové dokumentace takovou osobou, pokud nemá potřebné oprávnění sám. 
 
	(2) Stavebník je v případě stavby, zařízení nebo terénní úpravy podléhající povolení podle tohoto zákona povinen 
 
a) před zahájením stavby zajistit vypracování dokumentace pro provádění stavby, s výjimkou jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu, 
 
b) před zahájením stavby opatřit souhlas orgánu státního požárního dozoru k dokumentaci pro provádění stavby, je-li vyžadován jiným právním předpisem26), 
 
c) oznámit stavebnímu úřadu předem termín zahájení provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy, název a sídlo stavebního podnikatele, který je bude provádět nebo odstraňovat, u stavby prováděné nebo odstraňované svépomocí jméno a příjmení stavbyvedoucího, nebo osoby, která bude vykonávat stavební dozor, a změny v těchto skutečnostech oznámit neprodleně stavebnímu úřadu, 
 
d) před zahájením provádění nebo odstraňování stavby umístit na viditelném místě u vstupu na staveniště štítek obsahující identifikační údaje o stavbě a ponechat jej tam až do dokončení stavby, popřípadě do vydání kolaudačního rozhodnutí, nebo do jejího odstranění; rozsáhlé stavby se mohou označit jiným vhodným způsobem s uvedením údajů ze štítku, 
 
e) zajistit, aby na stavbě nebo na staveništi byla k dispozici ověřená dokumentace pro povolení stavby a dokumentace pro provádění stavby, popřípadě ověřená dokumentace pro odstranění stavby, a všechny doklady týkající se prováděné nebo odstraňované stavby, popřípadě jejich kopie, 
 
f) ohlašovat stavebnímu úřadu fáze výstavby stanovené v podmínkách povolení za účelem provedení kontrolních prohlídek stavby, umožnit provedení kontrolní prohlídky, a pokud tomu nebrání vážné důvody, této prohlídky se zúčastnit, 
 
g) oznámit stavebnímu úřadu předem zahájení zkušebního provozu, 
 
h) při výstavbě, nejpozději k žádosti o vydání kolaudačního rozhodnutí, opatřit průkaz energetické náročnosti budovy, je-li vyžadován jiným právním předpisem37). 
 
§ 161 

	(1) Od zahájení stavby do jejího dokončení je stavebník povinen zabezpečit uchování všech povinných dokladů a dokumentací uvedených v § 167 písm. c) a d), a není-li současně vlastníkem stavby, je povinen je předat vlastníku stavby nejpozději po dokončení nebo kolaudaci stavby. 
 
	(2) U stavby financované z veřejných prostředků, kterou provádí stavební podnikatel jako zhotovitel, je stavebník povinen zajistit technický dozor stavebníka nad prováděním stavby fyzickou osobou oprávněnou podle autorizačního zákona. Zpracoval-li projektovou dokumentaci pro tuto stavbu projektant, zajistí stavebník dozor projektanta. 
 
	(3) Při provádění vyhrazených staveb je stavebník povinen vždy zajistit dozor projektanta. 
 
	(4) Obsahové náležitosti štítku stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 162  

Projektant

	(1) Projektant je povinen při zpracování územně plánovací dokumentace, územní studie a projektové dokumentace respektovat veřejné zájmy chráněné na základě tohoto nebo jiného zákona, požadavky vyplývající z cílů a úkolů územního plánování a požadavky na výstavbu a je povinen jednat v součinnosti se stavebním úřadem a dotčenými orgány. 

(1) Projektant je při projektové činnosti povinen respektovat veřejné zájmy chráněné na základě tohoto nebo jiného zákona, požadavky vyplývající z cílů a úkolů územního plánování a požadavky na výstavbu a jednat v součinnosti s dotčenými orgány. Při zpracování územně plánovací dokumentace a územní studie je dále povinen jednat v součinnosti s orgánem územního plánování a při zpracování projektové dokumentace se stavebním úřadem.

	(2) Projektant je povinen zpracovat 
 
a) územně plánovací dokumentaci a územní studii v souladu s právními předpisy, 
 
b) projektovou dokumentaci v souladu s právními předpisy; statické a jiné výpočty musí být vypracovány tak, aby byly přezkoumatelné., 

c) na žádost stavebního úřadu vyjádření k námitkám směřujících k projektové dokumentaci a splnění technických požadavků na stavby v rámci řízení o povolení záměru.
 
	(3) Není-li projektant způsobilý některou část projektové dokumentace zpracovat sám, je povinen k jejímu zpracování přizvat osobu s oprávněním pro příslušný obor nebo specializaci, která odpovídá za jí zpracovaný návrh. 
 
	(4) Projektant neodpovídá za odchylky od projektové dokumentace, ke kterým došlo při provádění stavby a které neschválil. 
 
	(5) Na zpracovatele dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a v odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu se vztahují odstavce 1 až 4 obdobně. 
 
	(6) Projektant je povinen zajistit zpracování příslušných částí územně plánovací dokumentace nebo územní studie a podkladů pro zpracování projektové dokumentace prostřednictvím osob, které jsou k tomu oprávněny podle jiných právních předpisů38). Projektant územně plánovací dokumentaci zpracovává a pořizovateli předává vybrané části územně plánovací dokumentace dokumentaci v jednotném standardu. 
 
§ 163  

Zhotovitel

	(1) Zhotovitel je povinen 
 
a) dbát na řádnou přípravu a provádění stavby, zařízení nebo terénní úpravy; přitom musí mít na zřeteli zejména ochranu života a zdraví osob nebo zvířat, ochranu životního prostředí a majetku i šetrnost k sousedství, 
 
b) zajistit vytyčení prostorové polohy stavby v souladu s ověřenou dokumentací pro povolení záměru a dokumentací pro provádění stavby, 
 
c) zajistit při provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy stavbyvedoucího nebo stavební dozor, 
 
d) zajistit při provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy dodržení požadavků na výstavbu, popřípadě technických předpisů a technických norem, které souvisí s vlastním prováděním nebo odstraňováním stavby, zařízení nebo terénní úpravy, 
 
e) ohlásit stavebnímu úřadu neprodleně po jejich zjištění závady na stavbě, zařízení nebo terénní úpravě, které ohrožují životy a zdraví osob nebo zvířat anebo bezpečnost stavby, zařízení nebo terénní úpravy, 
 
f) zajistit při provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy provedení a vyhodnocení zkoušek a měření stanovených jinými právními předpisy. 
 
	(2) Zhotovitel je při provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy podléhajícím povolení podle tohoto zákona dále povinen 
 
a) provádět nebo odstraňovat stavbu, zařízení nebo terénní úpravu v souladu s rozhodnutím stavebního úřadu, ověřenou dokumentací pro povolení záměru a dokumentací pro provádění stavby nebo dokumentací pro odstranění stavby, 
 
b) zajistit dodržování povinností k ochraně života, zdraví, životního prostředí a bezpečnosti práce vyplývajících z jiných právních předpisů, 
 
c) zajistit, aby práce na stavbě, jejím odstranění nebo terénní úpravě, k jejichž provádění je předepsáno zvláštní oprávnění39), vykonávaly pouze osoby, které jsou držiteli takového oprávnění, 
 
d) vést stavební deník nebo jednoduchý záznam o stavbě. 
 
§ 164  

Stavbyvedoucí

	(1) Stavbyvedoucí je povinen 
 
a) odborně vést provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy, 
 
b) řídit provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy v souladu s rozhodnutím stavebního úřadu a s ověřenou dokumentací pro povolení záměru a dokumentací pro provádění stavby nebo dokumentací pro odstranění stavby, 
 
c) zajistit řádné uspořádání staveniště a provozu na něm, 
 
d) zajistit dodržování povinností k ochraně života, zdraví, životního prostředí a bezpečnosti práce vyplývajících z jiných právních předpisů, 
 
e) zajistit dodržení požadavků na výstavbu, popřípadě technických předpisů a technických norem, které souvisí s vlastním prováděním nebo odstraňováním stavby, zařízení nebo terénní úpravy, 
 
f) zajistit vytyčení tras technické infrastruktury na staveništi. 
 
	(2) Stavbyvedoucí je dále povinen působit k odstranění závad vzniklých při provádění nebo odstraňování stavby nebo terénní úpravy a neprodleně oznámit stavebnímu úřadu závady, které se nepodařilo odstranit při vedení stavby, vytvářet podmínky pro kontrolní prohlídku stavby, spolupracovat s osobou vykonávající technický dozor stavebníka nebo dozor projektanta, pokud jsou určeny, a s koordinátorem bezpečnosti a ochrany zdraví při práci40), působí-li na staveništi. 
 
§ 165  

Stavební dozor 

	(1) Stavební dozor může vykonávat pouze fyzická osoba, která má vysokoškolské vzdělání stavebního nebo architektonického směru nebo střední vzdělání stavebního směru s maturitní zkouškou a alespoň 3 roky praxe při provádění staveb. 
 
	(2) Osoba vykonávající stavební dozor zajistí spolu se stavebníkem 
 
a) provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy v souladu s rozhodnutím stavebního úřadu a s ověřenou dokumentací pro povolení záměru a dokumentací pro provádění stavby nebo dokumentací pro odstranění stavby, 
 
b) dodržení požadavků na výstavbu, popřípadě jiných technických předpisů a technických norem, které souvisí s vlastním prováděním nebo odstraňováním stavby, zařízení nebo terénní úpravy. 
 
	(3) Osoba vykonávající stavební dozor sleduje způsob a postup provádění nebo odstraňování stavby, zejména bezpečnost provádění a provozu technických zařízení na staveništi, vhodnost použití a správnost ukládání stavebních výrobků, materiálů a konstrukcí na staveništi a způsob vedení stavebního deníku nebo jednoduchého záznamu o stavbě; působí k odstranění závad vzniklých při provádění stavby, a pokud se jí nepodaří takové závady v rámci vykonávání dozoru odstranit, oznámí je neprodleně stavebnímu úřadu. 
 
§ 166  

Stavební deník 

	(1) Při provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy, která vyžaduje povolení podle tohoto zákona, musí být veden stavební deník v českém jazyce. Do stavebního deníku se pravidelně zaznamenávají údaje týkající se provádění nebo odstraňování stavby, zařízení nebo terénní úpravy. Při provádění nebo odstraňování jednoduchých staveb, s výjimkou jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. a) až c) přílohy č. 2 k tomuto zákonu, postačí vedení jednoduchého záznamu o stavbě. 
 
	(2) Záznamy do stavebního deníku nebo jednoduchého záznamu o stavbě jsou oprávněni provádět stavebník, stavbyvedoucí, osoba vykonávající stavební dozor, osoba provádějící kontrolní prohlídku stavby a osoba odpovídající za provádění vybraných zeměměřických činností. Záznamy jsou dále oprávněny provádět osoby vykonávající technický dozor stavebníka nebo dozor projektanta, jsou-li takové dozory vykonávány, koordinátor bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, působí-li na staveništi, a další osoby, které mohou vykonávat kontrolu podle jiných právních předpisů. 
 
	(3) Po dokončení nebo odstranění stavby předá zhotovitel originál stavebního deníku nebo jednoduchého záznamu o stavbě stavebníkovi; v případě jejich vedení v elektronické formě je zhotovitel předá ve strojově čitelném formátu nebo je uchová a zajistí k nim stavebníkovi a jím určeným osobám přístup po dobu 10 let od právní moci kolaudačního rozhodnutí, popřípadě od dokončení stavby, pokud se kolaudační rozhodnutí nevyžaduje. 
 
	(4) Obsahové náležitosti stavebního deníku a jednoduchého záznamu o stavbě a způsob jejich vedení stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	(5) U stavby, která je předmětem veřejné zakázky v nadlimitním režimu, musí být stavební deník veden v elektronické formě. 
 
§ 167  

Vlastník stavby a zařízení 

	Vlastník stavby a zařízení je povinen 
 
a) provádět údržbu stavby nebo zařízení po celou dobu jejich existence, 
 
b) neprodleně ohlásit stavebnímu úřadu závady na stavbě nebo zařízení, které ohrožují životy, zdraví osob nebo zvířat, 
 
c) uchovávat stavební deník nebo jednoduchý záznam o stavbě nebo zařízení po dobu 10 let ode dne právní moci kolaudačního rozhodnutí, popřípadě od dokončení stavby nebo zařízení, pokud se kolaudační rozhodnutí nevyžaduje, 
 
d) uchovávat po celou dobu trvání stavby ověřenou projektovou dokumentaci, dokumentaci pro provádění stavby, dokumentaci stavby, došlo-li k odchylce od dokumentace pro povolení stavby, popřípadě dokumentaci skutečného provedení stavby, včetně její geodetické části, nebo pasport stavby, rozhodnutí, osvědčení, souhlasy a jiné důležité doklady týkající se stavby nebo zařízení; dokumentaci lze uchovávat i v elektronické formě, 
 
e) zajistit do 1. ledna 2025 instalaci alespoň 1 dobíjecí stanice, a to pokud je vlastníkem jiné stavby než stavby pro bydlení s více než 20 parkovacími stáními, za podmínek stanovených prováděcím právním předpisem. 
 
§ 168  

Vlastník technické infrastruktury 

	Vlastník technické infrastruktury je povinen 
 
a) vést evidenci technické infrastruktury, která musí obsahovat polohové umístění a ochranu, a v odůvodněných případech, s ohledem na charakter technické infrastruktury, i výškové umístění, 
 
b) sdělit bezplatně každému na žádost údaje o podmínkách napojení, o ochranných a bezpečnostních pásmech a o základních podmínkách provádění činnosti v nich, pokud nejde o technickou infrastrukturu, s níž je příslušné hospodařit Ministerstvo obrany nebo Ministerstvo vnitra. 
 
§ 169  

Oznámení závad a havárií staveb 

	(1) Stavebník, zhotovitel, stavbyvedoucí, osoba vykonávající stavební dozor, dozor projektanta, technický dozor stavebníka, autorizovaný inspektor a vlastník stavby jsou povinni bezodkladně oznamovat stavebnímu úřadu prostřednictvím systému stavebně technické prevence výskyt závažné a opakující se závady nebo havárie stavby a výsledky šetření jejich příčin, došlo-li při nich ke ztrátám na životech, k ohrožení života osob nebo zvířat nebo ke značným škodám. Oznámení musí obsahovat místo, čas, popis oznamované události a jejích důsledků, povahu stavby, popřípadě další okolnosti důležité pro správné posouzení příčin. 
 
	(2) Obsahové náležitosti oznámení výskytu závady nebo havárie a výsledku šetření jejich příčin stanoví prováděcí právní předpis. 
 
ČÁST PÁTÁ 

VYVLASTNĚNÍ

§ 170  

Účely vyvlastnění 

	(1) Práva k pozemkům a stavbám lze odejmout nebo omezit, jsou-li vymezeny v územně plánovací dokumentaci a jde-li o 
 
a) uskutečnění veřejně prospěšné stavby, 
 
b) uskutečnění veřejně prospěšného opatření, 
 
c) realizaci stavby a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu, nebo 
 
d) asanaci území. 
 
	(2) Právo k pozemku nebo stavbě lze odejmout nebo omezit též k vytvoření podmínek pro nezbytný přístup k pozemku nebo stavbě, a pro řádné užívání veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšného opatření. 
 
	(3) Odejmutí nebo omezení práva podle odstavce 1 se vztahuje také na plochy nezbytné k zajištění výstavby nebo k uskutečnění veřejně prospěšného opatření a vytvoření ochranného pásma, jde-li o ochranné pásmo podle zákona. 
 
ČÁST ŠESTÁ 

STAVEBNÍ ŘÁD 

HLAVA I 

OBECNÁ A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 

§ 171  

	Záměr vyžaduje povolení s výjimkou drobných staveb a změn využití území, u kterých tak stanoví tento zákon. 
 
§ 172  

Způsob a forma podání a žádosti 

	(1) Podání podle této části je možné učinit také prostřednictvím portálu stavebníka. 
 
	(2) Žádost podle této části se podává na stanoveném formuláři elektronicky prostřednictvím portálu stavebníka nebo v listinné podobě. Formulář žádosti stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	(3) Na elektronický dokument vedený v evidenci elektronických dokumentací nebo v evidenci řízení a jiných postupů stavebních úřadů a dotčených orgánů (dále jen „evidence stavebních postupů“) může žadatel v žádosti odkázat namísto jeho přiložení k žádosti jako její součást. 
 
	(4) Nejpozději s podáním žádosti vloží stavebník projektovou dokumentaci nebo dokumentaci pro povolení záměru do evidence elektronických dokumentací. Dokumentaci pro povolení záměru, která nemusí být zpracovaná projektantem, vloží do evidence elektronických dokumentací stavební úřad, neučiní-li tak spolu s podáním žádosti stavebník. 
 
§ 173  

Evidence a doručování 

	(1) Stavební úřad eviduje veškeré úkony a vkládá veškeré písemnosti do evidence stavebních postupů. 
 
	(2) Stavební úřad a dotčený orgán si doručují písemnosti navzájem prostřednictvím evidence stavebních postupů. Písemnost je doručena dnem, kdy ji stavební úřad nebo dotčený orgán vloží do evidence stavebních postupů. 
 
	(3) Je-li žádost o vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko podána žadatelem před zahájením řízení podle této části, vloží dotčený orgán vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko do evidence stavebních postupů a doručí jej žadateli. 
 
HLAVA II 

ÚKONY PŘED ZAHÁJENÍM ŘÍZENÍ 

	Díl 1 

	Předběžná informace 

	§ 174  

	(1) Stavební úřad poskytne tomu, kdo požádá, v rámci své působnosti do 30 dnů od požádání předběžnou informaci 
 
a) o podmínkách využívání území a změn jeho využití, zejména na základě územně plánovacích podkladů a územně plánovací dokumentace, 
 
b) o nezbytnosti povolení záměru a jeho kolaudace, 
 
c) o tom, podle jakých hledisek bude posuzovat žádost o vydání rozhodnutí o povolení záměru a za jakých předpokladů lze žádosti vyhovět, 
 
d) o dotčených orgánech ve vztahu k záměru. 
 
	(2) Dotčený orgán poskytne tomu, kdo požádá, v rámci své působnosti do 30 dnů od požádání předběžnou informaci 
 
a) o nezbytnosti vyjádření nebo závazného stanoviska dotčeného orgánu, 
 
b) o tom, podle jakých hledisek bude posuzovat žádost o vydání vyjádření nebo závazného stanoviska a za jakých předpokladů lze žádosti vyhovět. 
 
	(3) Ten, kdo o předběžnou informaci žádá, kromě obecných náležitostí podle správního řádu uvede konkrétní požadavky na předběžnou informaci a konkrétní údaje o záměru, zejména jeho umístění, účel a technické provedení záměru. 
 
	Díl 2 

	Vyjádření, koordinované vyjádření a závazné stanovisko dotčeného orgánu 

	§ 175  

	Vyjádření

	(1) Vyjádření dotčeného orgánu obsahuje závěr a odůvodnění. V závěru dotčený orgán uvede, zda je záměr z hlediska jím chráněných veřejných zájmů přípustný. V odůvodnění dotčený orgán stručně uvede důvody, o které opírá svůj závěr, podklady pro jeho vydání a úvahy, kterými se řídil při jejich hodnocení a při výkladu právních předpisů, na kterých je závěr založen. 
 
	(2) Je-li to nezbytné pro ochranu jím chráněných veřejných zájmů, dotčený orgán uvede v závěru též podmínky přípustnosti záměru. Dotčený orgán je povinen dbát, aby podmínky byly ve vzájemném souladu. 
 
	§ 176  

	Koordinované vyjádření a koordinované závazné stanovisko

	(1) Je-li dotčeným orgánem podle jiného právního předpisu tentýž orgán veřejné správy, vydá namísto jednotlivých vyjádření koordinované vyjádření nebo koordinované závazné stanovisko. 
 
	(2) Koordinované vyjádření nebo koordinované závazné stanovisko zahrnuje požadavky na ochranu všech dotčených veřejných zájmů, které orgán veřejné správy hájí podle jiných právních předpisů. 
 
	(3) V závěru koordinovaného vyjádření nebo koordinovaného závazného stanoviska orgán veřejné správy souhrnně uvede, zda je záměr z hlediska všech jím chráněných veřejných zájmů přípustný. 
 
	§ 177  

	Žádost

	(1) Žádost o vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu dokumentaci, identifikační údaje o záměru a popřípadě další náležitosti podle jiných právních předpisů. 
 
	(2) Nemá-li žádost o vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko stanovené náležitosti nebo trpí-li jinými vadami, vyzve dotčený orgán žadatele k jejich odstranění, poskytne mu k tomu přiměřenou lhůtu a poučí jej o následcích neodstranění nedostatků žádosti. 
 
	(3) Neodstraní-li žadatel vady žádosti, dotčený orgán písemně sdělí žadateli, že vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko nemůže být vydáno. Po dobu odstraňování vad žádosti lhůta pro vydání vyjádření, koordinovaného vyjádření nebo závazného stanoviska neběží. Ode dne odstranění vad žádosti počne běžet nová lhůta pro jejich vydání. 
 
	§ 178  

	Lhůta pro vydání 

	(1) Dotčený orgán vydá do 30 dnů ode dne doručení žádosti nebo vyžádání stavebním úřadem vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko k záměru z hlediska jím chráněných veřejných zájmů. 
 
	(2) Lhůtu podle odstavce 1 může dotčený orgán prodloužit až o 30 dnů, jestliže je zapotřebí nařídit ohledání na místě nebo jde-li o zvlášť složitý případ. O prodloužení lhůty vydá dotčený orgán usnesení, které se pouze poznamená do spisu. 
 
	(3) Nevydá-li dotčený orgán vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko ve lhůtě pro jeho vydání, považuje se za souhlasné a bez podmínek. 
 
	(4) Ustanovení odstavce 3 se nepoužije na vyjádření nebo závazné stanovisko 
 
a) k posouzení vlivů provedení záměru na životní prostředí podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
b) orgánu ochrany přírody podle zákona o ochraně přírody a krajiny, kterým se 
1. posuzuje splnění podmínek pro stanovení odchylného postupu při ochraně ptáků, 
2. vyslovuje souhlas k zásahům, které by mohly vést k závažnému nebo nevratnému poškození nebo ke zničení evropského stanoviště nebo stanoviště evropsky významných druhů, 
3. uděluje souhlas k činnostem v ptačích oblastech, 
4. posuzuje splnění podmínek pro povolení výjimky ze zákazů u zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů, které jsou předmětem ochrany podle práva Evropské unie, 
5. uděluje souhlas k činnostem vymezeným v bližších ochranných podmínkách zvláště chráněných území, která byla vyhlášena k zajištění udržení příznivého stavu evropských stanovišť nebo stanovišť evropsky významných druhů, které jsou předmětem ochrany evropsky významných lokalit, 
6. posuzuje záměr z hlediska zájmů chráněných podle zákona o ochraně přírody a krajiny, a které je vydáváno jako jednotné závazné stanovisko k zásahu do přírody a krajiny. 

b) vydané jako jednotné závazné stanovisko podle zákona o jednotném povolování v oblasti ochrany životního prostředí (dále jen „jednotné závazné stanovisko“) orgánem ochrany životního prostředí.
 
	§ 179  

	Nové vyjádření, koordinované vyjádření a závazné stanovisko dotčeného orgánu 

	(1) Nebyly-li v případě uvedeném v § 178 odst. 3 splněny předpoklady pro vydání souhlasného vyjádření, koordinovaného vyjádření nebo závazného stanoviska bez podmínek, vydá nadřízený správní orgán nové vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko, kterým se vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko ruší. 
 
	(2) Nové vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko lze vydat do vydání rozhodnutí, pro které bylo vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko podkladem. 
 
	Díl 3 

	Vyjádření vlastníka veřejné dopravní nebo technické infrastruktury 

	§ 180  

	Žádost

	(1) Žádost o vyjádření vlastníka veřejné dopravní nebo technické infrastruktury z hlediska možnosti a způsobu napojení záměru nebo k podmínkám dotčených ochranných a bezpečnostních pásem musí obsahovat identifikační údaje žadatele a identifikační údaje o záměru. 
 
	(2) Žádost o vyjádření se podává lze podat prostřednictvím portálu stavebníka, pokud má vlastník veřejné dopravní nebo technické infrastruktury zřízenu datovou schránku nebo přístup k datovému rozhraní portálu stavebníka. 
 
	(3) Součástí žádosti je vždy dokumentace pro povolení záměru. 
 
	§ 181  

	Lhůta a způsob doručení 

	(1) Vlastník veřejné dopravní nebo technické infrastruktury vydá vyjádření k záměru do 30 dnů, ve zvlášť složitých případech do 60 dnů ode dne doručení úplné žádosti. 
 
	(2) Má se za to, že žádost podaná prostřednictvím portálu stavebníka je vlastníkovi veřejné dopravní nebo technické infrastruktury, který má zřízen přístup k datovému rozhraní portálu stavebníka, doručena okamžikem jejího odeslání. 
 
	(3) Vlastník veřejné dopravní nebo technické infrastruktury, který má zřízen přístup k datovému rozhraní portálu stavebníka, doručí své vyjádření jeho vložením do evidence stavebních postupů. Vyjádření je doručeno okamžikem jeho vložení do evidence stavebních postupů. 
 
	(4) Za vlastníka veřejné dopravní nebo technické infrastruktury činí úkony její správce nebo provozovatel v rozsahu, v jakém plní editační povinnost správce technické infrastruktury podle seznamu editorů digitálních technických map krajů vedeného na základě zákona o zeměměřictví. 
 
HLAVA III 

ŘÍZENÍ O POVOLENÍ ZÁMĚRU 

	Díl 1 

	Obecná ustanovení o řízení 

	§ 182  

	Účastníci řízení 

	Účastníky řízení jsou 
 
a) stavebník, 
 
b) obec, na jejímž území má být záměr uskutečněn, 
 
c) vlastník pozemku nebo stavby, na kterých má být záměr uskutečněn, nebo ten, kdo má jiné věcné právo k tomuto pozemku nebo stavbě, 
 
d) osoby, jejichž vlastnické nebo jiné věcné právo k sousedním stavbám nebo sousedním pozemkům může být rozhodnutím o povolení záměru přímo dotčeno, 
 
e) osoby, o kterých tak stanoví jiný zákon. 
 
	§ 183  

	Společenství vlastníků jednotek 

	Je-li stavebníkem společenství vlastníků jednotek41), je zástupcem vlastníků jednotek, kteří jsou účastníky řízení. Oznámí-li zastoupený vlastník jednotky stavebnímu úřadu, že nadále nechce být zastupován společenstvím vlastníků jednotek, jeho zastoupení zaniká okamžikem, kdy toto oznámení dojde stavebnímu úřadu. 
 
	§ 184  

	Žádost

	(1) Žádost o povolení záměru obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu 
 
a) základní údaje o záměru, jeho rozsahu a účelu, způsobu a době provádění, 
 
b) identifikační údaje o pozemku nebo stavbě, na nichž se má záměr uskutečnit, 
 
c) dobu trvání u dočasné stavby a návrh úpravy pozemku po jejím odstranění. 
 
	(2) Součástí žádosti je 
 
a) dokumentace pro povolení záměru, 
 
b) plánovací smlouva, je-li uzavřena, 
 
c) souhlas vlastníka, 
 
d) souhlas účastníků řízení se záměrem, pokud stavebník žádá o vydání povolení ve zrychleném řízení, 
 
e) vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem, nebo náležitosti žádosti podle § 177, není-li vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko součástí žádosti, 
 
f) vyjádření vlastníků veřejné dopravní nebo technické infrastruktury uvedených v digitální technické mapě, 
 
g) závěr zjišťovacího řízení, že záměr nepodléhá posouzení vlivů na životní prostředí podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, byl-li vydán, 
 
h) specifikace výjimky z obecných požadavků na výstavbu požadované k realizaci záměru a její odůvodnění a vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko dotčeného orgánu, který hájí zájmy podle jiných právních předpisů, kterých se výjimka z obecných požadavků týká, 
 
i) odborný posudek autorizovaného inspektora o ověření souladu projektové dokumentace nebo dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu s požadavky na výstavbu, popřípadě technickými předpisy a technickými normami, byl-li vydán, 
 
j) i) další podklad vyžadovaný jinými právními předpisy. 
 
	(3) Není-li součástí žádosti vyjádření, koordinované vyjádření nebo závazné stanovisko vyžadované tímto zákonem nebo jiným právním předpisem, stavební úřad si je vyžádá u dotčeného orgánu. 
 
	(4) Vyžádáním podle odstavce 3 se běh lhůty pro vydání rozhodnutí staví do doby vydání vyjádření, koordinovaného vyjádření nebo závazného stanoviska, nejpozději však do dne, kdy nastane skutečnost podle § 178 odst. 3. 
 
	§ 185  

	Vady žádosti 

	(1) Při výzvě k odstranění vad žádosti postupuje stavební úřad tak, aby mohly být všechny vady odstraněny najednou, je-li to možné. 
 
	(2) Stavební úřad vyzve stavebníka k doplnění žádosti a odstranění vad žádosti nejpozději do 10 dnů od zahájení řízení a řízení přeruší; usnesení o přerušení se doručuje pouze stavebníkovi. 
 
	(3) Stavební úřad žádost neprojedná a usnesením ji odloží, 
 
a) není-li součástí žádosti dokumentace pro povolení záměru, 
 
b) není-li projektová dokumentace nebo její část zpracována projektantem, nebo 
 
c) nevloží-li stavebník projektovou dokumentaci nebo dokumentaci pro povolení záměru do evidence elektronických dokumentací. 
 
	(4) Usnesení o odložení žádosti se oznamuje pouze stavebníkovi. 
 
	§ 186  

	Závěr zjišťovacího řízení 

	(1) V případě záměru, pro který byl vydán závěr zjišťovacího řízení podle jiného právního předpisu42), že záměr nepodléhá posouzení vlivů na životní prostředí, stavební úřad ověří, zda nedošlo ke změnám záměru, které by mohly mít významný negativní vliv na životní prostředí. Stavební úřad zejména ověří, zda nedošlo ke zvýšení kapacity a rozsahu záměru nebo ke změně jeho technologie, řízení provozu nebo způsobu užívání43). 
 
	(2) Dojde-li stavební úřad na základě ověření podle odstavce 1 k závěru, že došlo ke změnám záměru, které by mohly mít významný negativní vliv na životní prostředí, vyzve stavebníka k předložení oznámení záměru podle jiného právního předpisu44). V takovém případě stavební úřad řízení přeruší a postupuje podle ustanovení jiného právního předpisu. 
 
	§ 187  

	Souhlas vlastníka 

	(1) Je-li stavebník vlastníkem pozemku nebo stavby, na nichž má být záměr uskutečněn, nebo je-li oprávněn k realizaci záměru z práva stavby nebo ze služebnosti, ověří stavební úřad tuto skutečnost v katastru nemovitostí. Vlastnické právo ke stavbě, která není předmětem evidence v katastru nemovitostí, doloží stavebník čestným prohlášením. 
 
	(2) Není-li stavebník vlastníkem pozemku, na němž má být záměr uskutečněn, a není-li ani oprávněn k realizaci záměru z práva stavby nebo ze služebnosti, dokládá stavebník souhlas vlastníka pozemku, který je zapsán v katastru nemovitostí ke dni podání žádosti. To platí obdobně i v případě, že stavebník není vlastníkem stavby, která není součástí pozemku. Souhlas vlastníka pozemku nebo stavby lze vzít zpět nejpozději do okamžiku podání žádosti o povolení záměru.
 
	(3) Souhlas musí být vyznačen na situačním výkresu dokumentace a musí obsahovat identifikační údaje a podpis vlastníka pozemku nebo stavby, na nichž má být záměr povolen, nebo oprávněného k realizaci záměru z práva stavby nebo ze služebnosti. Identifikačními údaji jsou u 
 
a) fyzické osoby jméno, příjmení, adresa místa trvalého pobytu, a nemá-li ji, adresa bydliště, 
 
b) právnické osoby název, sídlo a identifikační číslo osoby, bylo-li přiděleno. 
 
	(4) K souhlasu vlastníka pozemku nebo stavby, které jsou v podílovém spoluvlastnictví, je třeba souhlas dvoutřetinové většiny spoluvlastníků podle výše jejich podílů; v případě bytového spoluvlastnictví postačí pouze souhlas společenství vlastníků jednotek, nebo správce, pokud společenství vlastníků jednotek nevzniklo. 
 
	(5) Souhlas není potřeba, je-li pro získání potřebných práv k pozemku nebo stavbě pro záměr stanoven zákonem účel vyvlastnění. 
 
	§ 188  

	Vyrozumění o zahájení řízení 

	(1) Bezodkladně, nejpozději do 7 dnů od zahájení řízení doručením bezvadné žádosti nebo od odstranění vad žádosti vyrozumí stavební úřad účastníky řízení, dotčené orgány a hlavního projektanta o zahájení řízení. Ve vyrozumění uvede, jakým způsobem se mohou účastníci řízení se záměrem seznámit a zda, popřípadě kdy bude ve věci nařízeno ústní jednání anebo veřejné ústní jednání, a zda bude ústní jednání spojeno s ohledáním na místě. 
 
	(2) Vyrozumění o zahájení řízení obsahuje také poučení o podmínkách pro uplatňování námitek účastníků řízení, popřípadě připomínek veřejnosti. 
 
	(3) Účastníci řízení podle § 182 písm. d) se ve vyrozumění o zahájení řízení s velkým počtem účastníků a v dalších písemnostech v řízení identifikují označením pozemků a staveb evidovaných v katastru nemovitostí. 
 
	(4) V řízení s velkým počtem účastníků se vyrozumění o zahájení řízení doručuje účastníkům řízení podle § 182 písm. a), b) a c) jednotlivě. Ostatní písemnosti se doručují jednotlivě pouze žadateli, obci, na jejímž území má být záměr uskutečněn, a dotčeným orgánům; ostatním účastníkům řízení se doručují veřejnou vyhláškou, o čemž se tito účastníci poučí ve vyrozumění o zahájení řízení. Při doručování do ciziny se písemnost doručuje na adresu uvedenou v katastru nemovitostí a za den doručení se považuje třicátý den od předání písemnosti k poštovní přepravě. 
 
	(5) U záměru zasahujícího do území několika obcí se vyrozumění o zahájení řízení a další úkony v řízení oznamují rovněž vyvěšením na úředních deskách všech těchto obcí. 
 
	§ 189  

	Ústní jednání 

	(1) Nařídí-li stavební úřad ústní jednání, vyrozumí účastníky řízení a dotčené orgány o termínu jeho konání nejméně 15 dnů předem. Nebude-li nařízeno ústní jednání, stavební úřad v oznámení ve vyrozumění o zahájení řízení určí lhůtu, která nesmí být kratší než 15 dnů, do kdy mohou účastníci řízení podat námitky. 
 
	(2) V případě záměru v území, ve kterém nebyl vydán územní plán, a záměrů EIA nařídí stavební úřad vždy veřejné ústní jednání. Konání veřejného ústního jednání se veřejnosti oznamuje veřejnou vyhláškou a může být stanoveno nejdříve po uplynutí 30 dnů ode dne doručení veřejnou vyhláškou; po tuto dobu stavební úřad umožní každému nahlédnout do podkladů pro vydání rozhodnutí. 
 
	§ 190  

	Námitky účastníků řízení 

	(1) Námitky účastníků řízení musí být uplatněny nejpozději při ústním jednání, popřípadě při veřejném ústním jednání, a nebylo-li nařízeno, ve lhůtě stanovené v oznámení ve vyrozumění o zahájení řízení. K později uplatněným námitkám stavební úřad přihlédne a vypořádá je pouze tehdy, týkají-li se nově doplněných podkladů pro rozhodnutí, k nimž nebylo možné uplatnit námitku dříve. K námitkám o věcech, o kterých bylo rozhodnuto při vydání územně plánovací dokumentace, se nepřihlíží. 
 
	(2) Účastníci řízení mohou uplatňovat námitky směřující k hájení jejich procesních práv; další námitky pouze v rozsahu uvedeném v odstavci 3. K námitkám, které přesahují rozsah odstavce 3, stavební úřad nepřihlíží. Stavební úřad dále nepřihlíží k námitkám účastníka řízení, které jsou v rozporu s uzavřenou plánovací smlouvou, jejíž smluvní stranou je tento účastník řízení. 
 
	(3) Obec jako účastník řízení může uplatňovat námitky pouze v rozsahu své samostatné působnosti. Účastník řízení podle § 182 písm. c) a d) může uplatňovat námitky pouze v rozsahu možného přímého dotčení svých práv. Účastník řízení, který vyslovil souhlas se záměrem podle § 187 nebo § 212 odst. 1 písm. e) může uplatňovat námitky pouze v případě, že došlo ke změně záměru. Účastník řízení podle § 182 písm. e) může uplatňovat námitky pouze v rozsahu, v jakém se projednávaný záměr dotýká zájmů chráněných jiným právním předpisem, který zakládá jeho účastenství v řízení podle tohoto zákona. Účastník řízení je povinen v námitce uvést důvody podání námitky. 
 
	(4) Shledá-li stavební úřad námitku důvodnou, umožní stavebníkovi se k ní vyjádřit, k čemuž mu poskytne přiměřenou lhůtu. Výzvu k vyjádření stavebníka může stavební úřad spojit s jiným úkonem v řízení.
 
	§ 191  

	Námitky o existenci nebo rozsahu věcných práv 

	(1) Námitky týkající se existence nebo rozsahu vlastnických nebo jiných věcných práv posoudí stavební úřad podle údajů v katastru nemovitostí. Svědčí-li vlastnické nebo jiné věcné právo stavebníkovi, stavební úřad k námitce nepřihlíží. 
 
	(2) Zakládají-li údaje v katastru nemovitostí pochybnosti o existenci nebo rozsahu vlastnického nebo jiného věcného práva, stavební úřad řízení přeruší a vyzve účastníka řízení, který takovou námitku uplatnil, aby ji uplatnil ve stanovené lhůtě u soudu. 
 
	(3) Nebylo-li ve stanovené lhůtě zahájeno soudní řízení, návrh byl soudem odmítnut nebo bylo řízení zastaveno, stavební úřad k námitce nepřihlíží. 
 
	§ 192  

	Připomínky veřejnosti 

	(1) Je-li nařízeno veřejné ústní jednání, může každý uplatnit připomínky, a to nejpozději na tomto jednání. K připomínkám o věcech, o kterých bylo rozhodnuto při vydání územně plánovací dokumentace, se nepřihlíží. 
 
	(2) K později uplatněným připomínkám stavební úřad přihlédne a vyhodnotí je pouze tehdy, týkají-li se nově doplněných podkladů pro rozhodnutí, k nimž nebylo možné uplatnit připomínku dříve. 

(3) Vyhodnocení připomínek veřejnosti se uvede jako součást odůvodnění rozhodnutí o povolení záměru.
 
	§ 193  

	Posuzování záměru 

	(1) Stavební úřad posuzuje, zda je záměr v souladu s 
 
a) územně plánovací dokumentací, územními opatřeními a vymezením zastavěného území, 
 
b) cíli a úkoly územního plánování, zejména s charakterem území a s požadavky na ochranu kulturně historických, architektonických a urbanistických hodnot v území, nemá-li obec vydán územní plán, 
 
c) požadavky tohoto zákona a jeho prováděcích právních předpisů, 
 
d) požadavky jiných právních předpisů chránících dotčené veřejné zájmy, 
 
e) požadavky na veřejnou dopravní nebo technickou infrastrukturu, 
 
f) ochranou práv a právem chráněných zájmů účastníků řízení, 
	které hodnotí a poměřuje ve vzájemných souvislostech. 
 
	(2) Při posuzování souladu záměru s požadavky jiných právních předpisů vychází stavební úřad z vyjádření, koordinovaného vyjádření nebo závazného stanoviska dotčeného orgánu nebo z výsledků řešení rozporů. Je-li k žádosti o povolení záměru přiložen odborný posudek autorizovaného inspektora o ověření souladu projektové dokumentace nebo dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu s požadavky na výstavbu, popřípadě technickými předpisy a technickými normami, má se pro účely řízení o povolení záměru za to, že taková projektová dokumentace nebo dokumentace je v souladu s požadavky na výstavbu, popřípadě technickými předpisy a technickými normami. 
 
	§ 194  

	Vyjádření stavebníka 

	(1) Zjistí-li stavební úřad skutečnost, která znemožňuje žádosti vyhovět, vyrozumí o této skutečnosti stavebníka. Spolu s vyrozuměním vyzve stavebníka, aby se ve stanovené lhůtě k této skutečnosti vyjádřil; za tímto účelem může řízení přerušit. Obdobně postupuje stavební úřad i v případě podmínek, které se mají stát součástí rozhodnutí o povolení záměru. 
 
	(2) Nelze-li žádosti vyhovět i přes vyjádření nebo jiný úkon stavebníka, nebo se stavebník ve stanovené lhůtě nevyjádřil nebo neprovedl jiný úkon, neprovádí stavební úřad další úkony a žádost zamítne. 
 
	(3) Vyrozumění podle odstavce 1 může stavební úřad spojit s jiným úkonem v řízení. 

§ 194

Vyjádření projektanta

(1) Je-li podána námitka nebo připomínka, která se týká technických požadavků na stavby, vyžádá si stavební úřad vyjádření projektanta k obsahu námitky nebo připomínky; za tímto účelem může řízení přerušit a vyrozumí o této skutečnosti stavebníka.

(2) Projektant zašle své vyjádření stavebnímu úřadu do 7 dnů ode dne doručení žádosti. Není-li vyjádření projektanta doručeno ve lhůtě, posoudí stavební úřad námitku nebo připomínku podle požadavků na výstavbu.

(3) Na zpracovatele dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. c) a e) až n) a v odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu se odstavce 1 a 2 použijí obdobně.
 
	§ 195  

	Rozhodnutí o záměru 

	Jsou-li splněny podmínky podle § 193 nebo lze-li jejich splnění zajistit stanovením podmínek v rozhodnutí o povolení záměru, stavební úřad vydá povolení záměru; v opačném případě žádost o povolení záměru zamítne. 
 
	§ 196  

	Lhůta pro vydání rozhodnutí 

	(1) Stavební úřad rozhodne o žádosti nejpozději do 
 
a) 30 dnů ode dne zahájení řízení v případě jednoduché stavby, 
 
b) 60 dnů ode dne zahájení řízení v ostatních případech. 
 
	(2) Stavební úřad rozhodne o žádosti nejpozději do 120 dnů ode dne zahájení řízení v případě záměrů EIA. 
 
	(3) Lhůty podle odstavců 1 a 2 může stavební úřad před jejich uplynutím usnesením prodloužit 
 
a) až o 30 dnů ve zvlášť složitých případech, nebo 
 
b) až o 60 dnů v řízení s velkým počtem účastníků, nebo je-li třeba doručovat veřejnou vyhláškou osobám, jimž se prokazatelně nedaří doručovat, nebo je-li třeba doručovat do ciziny. 
 
	(4) V usnesení o prodloužení lhůty stavební úřad uvede, z jakých důvodů nelze rozhodnout ve lhůtách podle odstavce 1 nebo 2; toto usnesení stavební úřad pouze poznamená do spisu a vyrozumí o prodloužení lhůty pouze stavebníka. 
 
	(5) Lhůta pro vydání rozhodnutí se v případě přerušení řízení z důvodu vad žádosti přerušuje a začne znovu běžet od počátku po jejich odstranění. 
 
	§ 197  

	Povolení

	(1) Ve výrokové části povolení záměru stavební úřad 
 
a) povolí záměr, 
 
b) vymezí pozemky pro realizaci záměru, popřípadě stanoví podmínky pro dělení nebo scelování pozemků, a stanoví podmínky pro jeho umístění a provedení, a pokud je to třeba, i pro jeho užívání, 
 
c) stanoví podmínky, kterými bude zabezpečeno dodržování požadavků podle § 193 odst. 1, zejména podmínky k zabezpečení ochrany veřejných zájmů, dodržení obecných požadavků na výstavbu, popřípadě technických norem, a požadavky na veřejnou dopravní nebo technickou infrastrukturu. 
 
	(2) V případě záměru na kulturní památce nebo záměru na nemovité věci, která není kulturní památkou, ale nachází se v památkové rezervaci nebo památkové zóně, může stavební úřad ve výrokové části povolení záměru stanovit okruh dílčích prací, jejichž provedení bude podmíněno rozhodnutím orgánu státní památkové péče. 
 
	(3) Po nabytí právní moci povolení stavební úřad zašle stavebníkovi oznámení o ověření projektové dokumentace spolu se štítkem obsahujícím identifikační údaje o povolené stavbě. Oznámení o ověření projektové dokumentace zašle stavební úřad také vlastníkovi stavby, pokud není stavebníkem. Současně o vydání povolení vyrozumí hlavního projektanta. 
 
	§ 198  

	Platnost povolení 

	(1) Povolení platí 2 roky ode dne nabytí právní moci, nestanoví-li stavební úřad v odůvodněných případech dobu delší, nejdéle však 5 let. Bylo-li provádění záměru zahájeno v době jeho platnosti, prodlužuje se doba platnosti na 10 let ode dne právní moci povolení nebo rozhodnutí o prodloužení platnosti povolení. 
 
	(2) Povolení pozbývá platnosti také dnem, kdy stavební úřad obdrží oznámení stavebníka o tom, že od provedení svého záměru upouští. Jde-li o vyhrazené stavby, včetně staveb souvisejících, povolení nepozbývá platnosti, bylo-li provádění stavby zahájeno v době jeho platnosti. 
 
	(3) Dobu platnosti povolení může stavební úřad prodloužit na základě žádosti stavebníka podané před jejím uplynutím, a to i opakovaně, nejdéle však vždy o další 2 roky. Platnost povolení nezanikne, dokud o žádosti není pravomocně rozhodnuto. 
 
	(4) Stavební úřad v řízení o prodloužení platnosti povolení zkoumá, zda nedošlo ke změně podmínek, za kterých bylo povolení vydáno. Doplnění podkladů si stavební úřad vyžádá od stavebníka pouze v rozsahu změněných podmínek. Dojde-li stavební úřad k závěru, že od vydání povolení nedošlo k takové změně podmínek, která by vyžadovala doplnění podkladů, může prodloužit dobu platnosti povolení rozhodnutím jako prvním úkonem stavebního úřadu v řízení. V řízení o prodloužení desetileté doby platnosti povolení stavební úřad posoudí zejména okolnosti a skutečnosti, kvůli kterým nebyl záměr v době platnosti dokončen. Ke změněným podmínkám v území a dalším skutečnostem, které nastaly po právní moci povolení záměru, přihlíží stavební úřad pouze pokud jde o ochranu veřejného zájmu.
 
	(5) Na řízení o prodloužení platnosti povolení se použijí ustanovení o řízení o povolení záměru přiměřeně s tím, že veřejné ústní jednání se nekoná. Dojde-li stavební úřad k závěru, že od vydání povolení nedošlo k takové změně podmínek, která by vyžadovala doplnění podkladů, může prodloužit dobu platnosti povolení rozhodnutím jako prvním úkonem stavebního úřadu v řízení.
 
	§ 199  

	Přechod povolení 

	(1) O přechodu práv a povinností z povolení vyrozumí právní nástupce stavebníka stavební úřad. 
 
	(2) Na žádost právního nástupce stavebníka vydá stavební úřad nový štítek obsahující identifikační údaje o stavbě. 
 
	§ 200  

	Změna a zrušení povolení 

	(1) Povolení lze změnit na základě žádosti stavebníka nebo vlastníka stavby. Platnost povolení není dotčena, pokud není současně na žádost stavebníka rozhodnuto o změně doby jeho platnosti. 
 
	(2) Povolení lze změnit nebo zrušit na žádost stavebníka nebo z moci úřední v řízení o povolení veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšného opatření. Povolení nelze změnit nebo zrušit, pokud bylo se stavbou započato. 
 
	(3) Na řízení o změně nebo zrušení povolení se přiměřeně použijí ustanovení o řízení o povolení záměru. Změnu povolení projedná stavební úřad v rozsahu této změny. 
 
	Díl 2 

	Záměr EIA 

	Oddíl 1 

	Řízení s posouzením vlivů 

	§ 201  

	Žádost o řízení s posouzením vlivů 

	(1) Podá-li stavebník žádost o povolení záměru v řízení s posouzením vlivů, provede posouzení vlivů záměru na životní prostředí stavební úřad v rámci řízení o povolení záměru45). 

(1) Podá-li stavebník žádost o povolení záměru v řízení s posouzením vlivů, projedná stavební úřad záměr v součinnosti s úřadem příslušným k vydání jednotného závazného stanoviska (dále jen „příslušný úřad“).
 
	(2) Žádost o povolení záměru v řízení s posouzením vlivů nelze podat, jde-li o záměr 
 
a) pro který se vydává společné povolení k zásahu do přírody a krajiny podle jiného právního předpisu, 
 
b) EIA, který může mít významný negativní vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, nebo 
 
c) pro který bylo vydáno rámcové povolení. 
 
	§ 202  

	Použití zákona o posuzování vlivů na životní prostředí 

	(1) V řízení s posouzením vlivů se postupuje podle tohoto zákona, nestanoví-li § 3, 9, § 9b až 9e nebo § 18 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí jinak. 
 
	(2) Při provádění posouzení vlivů na životní prostředí se postupuje podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, nestanoví-li tento zákon jinak. 

§ 202

Použití zákona o posuzování vlivů na životní prostředí a zákona o jednotném povolování v oblasti ochrany životního prostředí
            (1) V řízení s posouzením vlivů se postupuje podle tohoto zákona a podle zákona o jednotném povolování v oblasti ochrany životního prostředí. 
            (2) Řízení s posouzením vlivů se považuje za navazující řízení podle zákona o posuzování vliv na životní prostředí. V řízení s posouzením vlivů se postupuje podle ustanovení o navazujícím řízení podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí.
 
	§ 203  

	Účastníci řízení 

	Účastníky řízení s posouzením vlivů jsou osoby uvedené v § 182. Za podmínek § 9c zákona o posuzování vlivů na životní prostředí jsou účastníky řízení s posouzením vlivů také 
 
a) dotčená veřejnost podle § 3 písm. i) bodu 2 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí nebo 
 
b) dotčený územní samosprávný celek podle § 3 písm. c) zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. 
 
	§ 204  

	Žádost

	(1) K žádosti o povolení záměru připojí stavebník také dokumentaci vlivů záměru na životní prostředí46) (dále jen „dokumentace EIA“). 
 
	(2) Je-li předmětem řízení s posouzením vlivů pouze část nebo etapa záměru EIA, zpracovává se dokumentace EIA k celému záměru. 
 
	(3) Není-li součástí žádosti dokumentace pro povolení záměru nebo dokumentace EIA, stavební úřad žádost neprojedná a usnesením odloží. Usnesení o odložení žádosti se oznamuje pouze stavebníkovi. 

(4) Stavební úřad v součinnosti s příslušným úřadem zkoumá žádost o povolení v záměru v řízení s posouzením vlivů; za tímto účelem mu do 5 dnů ode dne podání žádosti zašle žádost a dokumentaci vlivů záměru na životní prostředí. Usnesení o přerušení řízení se oznamuje také příslušnému úřadu.
 
	§ 205  

	Posudek

	(1) Stavební úřad zajistí zpracování posudku o vlivu záměru na životní prostředí (dále jen „posudek“) osobou k tomu oprávněnou podle jiného právního předpisu (dále jen „zpracovatel posudku“), doručí zpracovateli posudku dokumentaci EIA a stanoví mu lhůtu pro předložení posudku, která nesmí být delší než 60 dnů ode dne, kdy mu byly doručeny podklady podle odstavce 2. Tuto lhůtu může stavební úřad v odůvodněných případech na žádost zpracovatele posudku prodloužit, nejdéle však o dalších 20 dnů. 
 
	(2) Námitky účastníků řízení, vyjádření a závazná stanoviska dotčených orgánů a připomínky veřejnosti k záměru a dokumentaci EIA, včetně vyjádření dotčeného státu při mezistátním posuzování, doručí stavební úřad bezodkladně zpracovateli posudku. 
 
	(3) Na základě obdržených námitek, vyjádření, závazných stanovisek a připomínek k dokumentaci EIA nebo na základě doporučení zpracovatele posudku může stavební úřad vrátit dokumentaci EIA k přepracování nebo doplnění a řízení přerušit. Vrátit dokumentaci EIA může stavební úřad nejdéle do 40 dnů ode dne, kdy byla dokumentace doručena zpracovateli posudku. Informaci o vrácení dokumentace EIA stavební úřad zveřejní. Není-li doplněná nebo přepracovaná dokumentace EIA předložena ve lhůtě do 3 let od jejího vrácení, stavební úřad řízení zastaví. 
 
	(4) Zpracovatel posudku zašle posudek stavebnímu úřadu ve stanovené lhůtě. Nesplňuje-li posudek náležitosti stanovené jiným právním předpisem, stavební úřad jej vrátí do 10 pracovních dnů ode dne obdržení zpracovateli posudku k doplnění nebo přepracování a stanoví mu k tomu přiměřenou lhůtu; současně o tomto postupu vyrozumí účastníky řízení. 
 
	§ 206  

	Přerušení řízení 

	Stavební úřad přeruší řízení o povolení záměru EIA také 
 
a) do předložení přepracované nebo doplněné dokumentace EIA, 
 
b) na dobu zpracování posudku, 
 
c) do předložení doplněného nebo přepracovaného posudku. 
 
§ 205

Připomínky k záměru z hlediska vlivů na životní prostředí
 
	(1) Stavební úřad ve vyrozumění o zahájení řízení s posouzením vlivů oznámí účastníkům řízení a veřejnosti možnost uplatnit připomínky ke stavebnímu záměru z hlediska vlivů na životní prostředí. K připomínkám, které překračují rozsah stanovený ve větě první, se nepřihlíží. 

	(2) Veřejné ústní jednání se koná za účasti příslušného úřadu.

§ 206

Přerušení řízení 

	(1) Stavební úřad předá příslušnému úřadu bezodkladně, nejpozději do 5 dnů ode dne konání veřejného ústního jednání výsledky projednání a uplatněné připomínky a řízení do doby vydání jednotného závazného stanoviska přeruší.

	(2) Stavební úřad bezodkladně, nejpozději do 5 dnů, po obdržení jednotného závazného stanoviska zajistí zveřejnění informace o jeho vydání a o pokračování v řízení na úřední desce a stanoví lhůtu pro podávání námitek a připomínek, která nesmí být kratší než 10 dnů od doručení oznámení. K později uplatněným námitkám nebo připomínkám se nepřihlíží.

	§ 207  

	Rozhodnutí

	(1) Součástí výrokové části povolení v řízení s posouzením vlivů jsou také podmínky pro fázi přípravy, realizace záměru a provozu záměru, popřípadě podmínky pro fázi ukončení provozu záměru za účelem prevence, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzace negativních vlivů záměru na životní prostředí a veřejné zdraví a podmínky pro monitorování a rozbor vlivů záměru na životní prostředí přiměřené povaze, umístění a rozsahu záměru a významnosti jeho vlivů na životní prostředí; tyto podmínky se vztahují k záměru jako celku. 
 
	(2) Součástí odůvodnění povolení v řízení s posouzením vlivů je také 
 
a) závěr o významných vlivech záměru na životní prostředí, 

a) informace o zapracovaných podmínkách a odůvodnění jednotného závazného stanoviska,
 
b) vypořádání připomínek veřejnosti, 
 
c) vypořádání vyjádření dotčeného státu při mezistátním posuzování, 
 
d) popis opatření k vyloučení, snížení, prevenci nebo monitorování významných negativních vlivů záměru na životní prostředí. 
 
	(3) Vypořádání připomínek veřejnosti se v odůvodnění rozhodnutí uvede pouze v rozsahu, ve kterém je odlišné od vypořádání připomínek v posudku jednotném závazném stanovisku; ve zbylém rozsahu se na vypořádání připomínek v posudku jednotném závazném stanovisku pouze odkáže. 
 
	Oddíl 2 

	Samostatné posouzení vlivů 

	§ 208  

	(1) Nepodá-li stavebník pro záměr EIA žádost o povolení záměru s posouzením vlivů, je součástí žádosti o povolení záměru také dokumentace EIA, posudek a závazné stanovisko k posouzení vlivů provedení záměru na životní prostředí jednotné závazné stanovisko nebo rozhodnutí podle § 207, pokud byl záměr EIA předmětem posouzení ve smyslu § 204 odst. 2. 
 
	(2) Došlo-li ke změnám záměru EIA, které by mohly mít významný negativní vliv na životní prostředí, stavební úřad řízení přeruší do předložení závěru zjišťovacího řízení47), že záměr nepodléhá novému posouzení vlivů, nebo nového závazného stanoviska jednotného závazného stanoviska, nejdéle však na 3 roky. 
 
	Oddíl 3 

	Společná ustanovení 

	§ 209  

	Změna záměru 

	V případě změny záměru EIA před dokončením se § 208 odst. 2 použije obdobně. 
 
	§ 210  

	Prodloužení platnosti povolení 

	Platnost povolení záměru EIA lze prodloužit, jen pokud nedošlo ke změnám podmínek v dotčeném území nebo poznatků a metod posuzování, v jejichž důsledku by záměr mohl mít dosud neposouzené významné vlivy na životní prostředí. Součástí žádosti o prodloužení platnosti povolení záměru EIA je popis aktuálního stavu dotčeného území, včetně souhrnu změn oproti stavu v době povolení záměru. 
 
	Díl 3 

	Povolení stavby nebo zařízení a zrychlené řízení 

	§ 211  

	Povolení stavby nebo zařízení 

	(1) Povolení stavby nebo zařízení obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu a náležitostí podle § 197 odst. 1 a 2 také 
 
a) druh a účel povolované stavby nebo zařízení, 
 
b) katastrální území, parcelní čísla a druh pozemků podle katastru nemovitostí, na nichž se stavba nebo zařízení umisťuje, 
 
c) umístění stavby nebo zařízení na pozemku, zejména minimální vzdálenosti od hranic pozemku a sousedních staveb, 
 
d) určení prostorového řešení stavby nebo zařízení, zejména půdorysnou velikost, maximální výšku a tvar a základní údaje o kapacitě, 
 
e) podmínky pro provedení stavby nebo zařízení, 
 
f) vymezení území dotčeného vlivem stavby nebo zařízení. 
 
	(2) Stavební úřad v povolení stanoví podle okolností také 
 
a) u dočasné stavby dobu trvání, lhůtu pro její odstranění a způsob jejího odstranění a následné úpravy území, 
 
b) u jednoduché stavby účel užívání a případné další podmínky užívání, 
 
c) opatření na sousedním pozemku z důvodů realizace stavby nebo zařízení, 
 
d) fáze výstavby za účelem provedení kontrolních prohlídek stavby, 
 
e) další požadavky podle jiných právních předpisů. 
 
	(3) K ověření funkčnosti stavby nebo zařízení může stavební úřad zároveň s povolením uložit provedení zkušebního provozu na dobu nejvýše 1 roku. 
 
	§ 212  

	Zrychlené řízení 

	(1) Povolení stavby nebo zařízení je vydáno jako první úkon stavebního úřadu v řízení, pokud stavebník o vydání rozhodnutí ve zrychleném řízení požádal a 
 
a) obec, na jejímž území má být stavba nebo zařízení uskutečněna, má vydán územní plán, 
 
b) nejde o záměr EIA, 
 
c) nejde o záměr vyžadující povolení výjimky nebo stanovení odchylného postupu podle zákona o ochraně přírody a krajiny, 
 
d) stavba splňuje požadavky uvedené v § 193 a 
 
e) stavebník podal bezvadnou žádost, doložil souhlasy všech účastníků řízení se záměrem, vyznačené na situačním výkresu dokumentace. 
 
	(2) Povolení stavby nebo zařízení vydané ve zrychleném řízení se vedle oznámení účastníkům řízení zveřejňuje také na úřední desce stavebního úřadu po dobu 15 dnů ode dne vydání. 
 
	(3) Nejsou-li splněny podmínky pro vydání povolení ve zrychleném řízení, stavební úřad postupuje podle obecných ustanovení o řízení o povolení záměru. 
 
	Díl 4 

	Nestavební záměr 

	Oddíl 1 

	Změna využití území 

	§ 213 

	Změny vyžadující povolení 

	Povolení změny využití území vyžadují 
 
a) terénní úprava, 
 
b) stanovení dobývacího prostoru, 
 
c) odstavná, manipulační, prodejní, skladová nebo výstavní plocha, 
 
d) pohřebiště, 
 
e) změna druhu pozemku48), nebo způsobu využití pozemku49), pokud podmínky nejsou stanoveny schválenými pozemkovými úpravami, 
 
f) úprava pozemku, která má vliv na schopnost vsakování vody. 
 
	§ 214  

	Změny nevyžadující povolení 

	(1) Povolení změny využití území nevyžadují 
 
a) terénní úprava do 1,5 m výšky nebo hloubky o výměře do 300 m2 na pozemku, který nemá společnou hranici s veřejnou pozemní komunikací nebo veřejným prostranstvím, 
 
b) odstavná, manipulační, prodejní, skladová nebo výstavní plocha do 300 m2, která neslouží pro skladování hořlavých látek nebo manipulaci s hořlavými látkami nebo látkami, které mohou způsobit znečištění životního prostředí, nebo se zvláště nebezpečnými a nebezpečnými látkami podle vodního zákona, 
 
c) změna druhu pozemku48) nebo způsobu využití pozemků49) o výměře do 300 m2, 
 
d) terénní úprava v přirozeném korytu vodního toku a na pozemcích sousedících s ním, kterou se podstatně nemění přirozené koryto vodního toku, 
 
e) úprava pozemku, která má vliv na schopnost vsakování vody, provedená na pozemku stavby pro bydlení nebo rodinnou rekreaci, která souvisí nebo podmiňuje bydlení nebo rodinnou rekreaci, neslouží ke skladování hořlavých látek nebo výbušnin, není v rozporu s územně plánovací dokumentací a plocha části pozemku schopného vsakovat dešťové vody po jejím provedení bude nejméně 50 % z celkové plochy pozemku stavby pro bydlení nebo rodinnou rekreaci, 
 
f) plocha určená k ničení výbušnin, pokud není stavbou. 
 
	(2) Ustanovení odstavce 1 se nepoužije, pokud jde o 
 
a) území, pro které je vydán plán území s archeologickými nálezy, 
 
b) záměry EIA, 
 
c) záměr ve zvláště chráněném území, evropsky významné lokalitě nebo ptačí oblasti, 
 
d) záměr v chráněném ložiskovém území. 
 
	§ 215  

	Povolení změny využití území 

	(1) V povolení změny využití území stavební úřad určí nový způsob užívání pozemku a stanoví podmínky jeho využití. 
 
	(2) Povolení změny využití území obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu a náležitostí podle § 197 odst. 1 a 2 také 
 
a) katastrální území, parcelní čísla a druh pozemku podle katastru nemovitostí, kterého se změna využití týká, 
 
b) plošné vymezení a určení nového využití území. 
 
	(3) Povolení změny využití území lze vydat jako první úkon stavebního úřadu v řízení. Ustanovení § 212 se použije obdobně. 
 
	Oddíl 2 

	Dělení nebo scelení pozemků 

	§ 216  

	Podmínky

	(1) Povolení dělení nebo scelení pozemků může stavební úřad vydat pouze na základě žádosti podané vlastníky všech dotčených pozemků, které mají být předmětem povolení nebo alespoň jedním z vlastníků s doložením souhlasu ostatních vlastníků dotčených pozemků. Ustanovení § 187 se na souhlas vlastníků dotčených pozemků použije obdobně. V případě veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšného opatření lze povolení dělení nebo scelení pozemků vydat i na základě žádosti stavebníka; v takovém případě se vždy nařídí veřejné ústní jednání. 
 
	(2) K žádosti o povolení dělení nebo scelení pozemků se namísto projektové dokumentace přikládá celková situace v měřítku katastrální mapy, včetně parcelních čísel, se zakreslením požadovaného dělení nebo scelení pozemků s vyznačením přímého přístupu z veřejné komunikace ke všem pozemkům, a to buď přes pozemek nebo stavbu stejného vlastníka, nebo na základě jiného věcného práva k cizímu pozemku nebo stavbě. 
 
	(3) Vydání povolení dělení nebo scelení pozemků je prvním úkonem stavebního úřadu v řízení, pokud jsou podmínky pro dělení nebo scelení pozemků dány územním plánem, regulačním plánem nebo rozhodnutím podle jiného právního předpisu. Povolení dělení nebo scelování pozemků se nevydává, pokud je dělení nebo scelování schváleno pozemkovými úpravami. 

(4) K žádosti o dělení nebo scelení pozemků pro stavby dálnic, drah a leteckých staveb se nedokládá dopravní napojení na veřejně přístupnou komunikaci. V rozhodnutí o dělení nebo scelování pozemků pro stavby dálnic, drah a leteckých staveb stanoví stavební úřad podmínku zřízení napojení nově vzniklých pozemků na veřejně přístupnou komunikaci.
 
	§ 217  

	Povolení dělení nebo scelování pozemků 

	(1) V povolení dělení nebo scelování pozemků stavební úřad stanoví podmínky pro dělení nebo scelení pozemků. 
 
	(2) Není-li třeba stanovit podmínky pro dělení nebo scelení pozemků, je vydání povolení dělení nebo scelení pozemků prvním úkonem stavebního úřadu v řízení. 
 
	(3) Povolení dělení nebo scelení pozemků obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu také 
 
a) katastrální území, parcelní čísla a druh pozemků podle katastru nemovitostí, jichž se dělení nebo scelení týká, 
 
b) určení nových hranic pozemků s vyznačením přístupu z veřejně přístupné pozemní komunikace ke každému pozemku. 
 
	(4) Povolení dělení nebo scelení pozemků platí na dobu neurčitou. Povolení pozbývá platnosti dnem, kdy stavební úřad obdrží oznámení stavebníka o tom, že od provedení svého záměru upouští. 
 
	Oddíl 3 

	Stanovení ochranného pásma 

	§ 218  

	Podmínky

	(1) K ochraně stavby nebo zařízení před negativními účinky okolí nebo k ochraně okolí stavby nebo zařízení před negativními účinky stavby nebo zařízení může stavební úřad stanovit ochranné pásmo rozhodnutím nebo opatřením obecné povahy, týká-li se ochranné pásmo blíže neurčeného okruhu osob. 
 
	(2) Stavební úřad ochranné pásmo nestanoví, jestliže podmínky ochrany jsou stanoveny jiným právním předpisem nebo na jeho základě. Vznik ochranného pásma podle jiného právního předpisu tím není dotčen. 
 
	(3) Stavební úřad na návrh stavebníka nebo vlastníka stavby v zájmu ochrany povolované nebo dokončené stavby nebo zařízení stanoví ochranné pásmo stavby nebo zařízení. 
 
	(4) Stavební úřad z moci úřední stanoví ochranné pásmo existující dokončené nebo povolované stavby nebo zařízení, pokud je to nezbytné k ochraně okolí před negativními účinky stavby nebo zařízení. 

(5) Ochranné pásmo u povolované stavby nebo zařízení se stanovuje rozhodnutím současně s povolením stavby nebo zařízení. Rozhodnutí o stanovení ochranného pásma je součástí výrokové části rozhodnutí o povolení záměru. U dokončené stavby nebo zařízení se stanovuje formou opatření obecné povahy.
 
	(5) (6) V ochranném pásmu stavební úřad zakáže nebo omezí podle charakteru nebo negativních účinků chráněné stavby nebo zařízení povolování a provádění některých staveb nebo některé činnosti. Zakázat nebo omezit povolování a provádění některých staveb nebo některé činnosti lze z důvodů ochrany života a zdraví osob nebo zvířat nebo ochrany životního prostředí před negativními účinky staveb nebo zařízení na okolí nebo z důvodu ochrany staveb nebo zařízení před negativními vlivy okolí. 
 
	§ 219  

	Návrh opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma 

	(1) K návrhu opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma uplatňují dotčené orgány, které hájí veřejné zájmy podle jiných právních předpisů, kterých se ochrana stavby nebo zařízení nebo jejich okolí dotýká, vyjádření do 30 dnů ode dne doručení návrhu. K později uplatněným vyjádřením se nepřihlíží. 
 
	(2) Připomínky a námitky k návrhu opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma lze uplatnit ve lhůtě 30 dnů od jeho zveřejnění, koná-li se veřejné projednání, lze uplatnit připomínky a námitky nejpozději na tomto veřejném projednání. 
 
	(3) Námitky proti návrhu opatření obecné povahy mohou podat, kromě osob uvedených v § 172 odst. 5 správního řádu, také osoby, kterým jsou v návrhu opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma stanoveny povinnosti. 
 
	(4) Stavební úřad vydá opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma ve lhůtě 90 dnů ode dne zveřejnění návrhu ochranného pásma. 
 
	§ 220  

	Opatření obecné povahy nebo rozhodnutí o stanovení ochranného pásma 

	(1) Opatření obecné povahy nebo výroková část rozhodnutí o stanovení ochranného pásma obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu také 
 
a) označení chráněné stavby nebo zařízení, anebo označení stavby nebo zařízení, před jejichž negativními účinky ochranné pásmo chrání okolí, 
 
b) katastrální území, parcelní čísla a druh pozemků podle katastru nemovitostí, na nichž se ochranné pásmo zřizuje, 
 
c) stanovení zákazů nebo omezení povolování a provádění staveb nebo činností, 
 
d) dobu platnosti opatření obecné povahy nebo rozhodnutí, pokud je možno ji předem stanovit, 
 
e) grafickou přílohu obsahující celkovou situaci v měřítku katastrální mapy s vyznačením hranic ochranného pásma a chráněných staveb, zařízení a pozemků; u ochranných pásem liniových staveb delších než 1 000 m a staveb zvlášť rozsáhlých se doplní uvedené údaje na mapovém podkladě v měřítku 1: 10 000 až 1: 50 000. 
 
	(2) Opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma nabývá účinnosti nejdříve dnem právní moci kolaudačního rozhodnutí, jde-li o stavbu, která jej vyžaduje. U stavby, která nevyžaduje kolaudační rozhodnutí, nebo v případě zařízení stanoví den nabytí účinnosti opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma stavební úřad. 
 
	(3) Zřizuje-li se ochranné pásmo k povolované stavbě nebo zařízení, je povolení vykonatelné nejdříve dnem vydání opatření obecné povahy o ochranném pásmu této stavby. 
 
	(4) (2) Nestanoví-li stavební úřad dobu platnosti opatření obecné povahy nebo rozhodnutí o stanovení ochranného pásma, opatření obecné povahy platí po dobu trvání stavby nebo zařízení. 
 
	(5) (3) Ustanovení odstavců 2 až 4 se na rozhodnutí o stanovení ochranného pásma použijí obdobně. 
 
	(6) (4) (3) Opatření obecné povahy o stanovení ochranného pásma lze změnit nebo zrušit na podnět toho, komu z něj vyplývá ochrana nebo povinnost, nebo vyžaduje-li to veřejný zájem; rozhodnutí o stanovení ochranného pásma lze změnit nebo zrušit na žádost toho, komu z něj vyplývá ochrana nebo povinnost, nebo z moci úřední, vyžaduje-li to veřejný zájem. Z opatření obecné povahy nebo rozhodnutí o stanovení ochranného pásma může stavební úřad na žádost toho, komu z něj vyplývá povinnost, povolit časově omezenou výjimku za účelem uskutečnění jednorázové činnosti, pokud tato činnost není v rozporu s účelem ochranného pásma. 
 
	Díl 5 

	Rámcové povolení 

	§ 221  

	Obecná ustanovení 

	(1) Stavební úřad vydá na žádost stavebníka rámcové povolení 
 
a) v případě staveb v areálu jaderného zařízení, včetně staveb souvisejících, nebo 
 
b) u záměrů v působnosti jiného stavebního úřadu. 
 
	(2) Není-li stanoveno jinak, použijí se pro řízení o vydání rámcového povolení ustanovení této hlavy s výjimkou ustanovení dílů 3, 6 a 8. Při posuzování záměru se ochrana veřejných zájmů uplatní pouze v rozsahu rámcového povolení. 
 
	(3) Rámcové povolení neumožňuje provedení záměru. Požadavky tohoto zákona související s provedením a provozem záměru se pro rámcové povolení nepoužijí. Provedení záměru se povolí povolením záměru, které lze vydat jen za podmínek a v souladu s rámcovým povolením stavebního úřadu. Jiný stavební úřad může povolit stavbu pouze na základě rámcového povolení vydaného krajským stavebním úřadem. Rámcové povolení pro záměry na území vojenských újezdů se nevydává.
 
	(4) Účastníky řízení o povolení záměru, pro který bylo vydáno rámcové povolení, a který slouží nebo má sloužit k zajišťování obrany a bezpečnosti státu nebo pro účely Vězeňské služby České republiky a jejích organizačních složek, jsou osoby uvedené v § 182 odst. 1 písm. a), c) a d). 
 
	(5) Na stanovení doby platnosti rámcového povolení se použije přiměřeně § 198. Platnost rámcového povolení nezaniká, pokud je v době jeho platnosti vydáno povolení záměru. 
 
	§ 222 

	Rozsah povolení 

	(1) Rámcovým povolením pro stavby v areálu jaderného zařízení a pro stavby v působnosti jiného stavebního úřadu stavební úřad pouze vymezí stavební pozemek a v jeho rámci stanoví skladbu, druh a účel staveb a rámcové podmínky pro jejich umístění v maximálních nebo minimálních prostorových parametrech, zejména vnější půdorysné a výškové ohraničení, odstupové vzdálenosti staveb od hranic pozemků a sousedních staveb a napojení na dopravní a technickou infrastrukturu a limitní hodnoty pro vstupy a výstupy. 
 
	(2) Rámcové povolení se nevydává pro záměry, které slouží nebo mají sloužit k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a pro stavby pro účely Vězeňské služby České republiky a jejích organizačních složek v působnosti jiného stavebního úřadu a záměry staveb v areálu jaderného zařízení, a které se nachází v prostorech existujících staveb, pokud se nemění výškové uspořádání prostoru. Účastníky řízení o povolení záměru pro záměry podle věty první jsou osoby uvedené v § 182 odst. 1 písm. a), c) a d). 
 
	(3) Rámcovým povolením pro záměry v působnosti jiného stavebního úřadu, které slouží nebo mají sloužit k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a nenachází se v prostorech existujících staveb, stavební úřad pouze vymezí stavební pozemek a stanoví účel staveb. 
 
	§ 223  

	Obsah rámcového povolení 

	(1) Rámcové povolení pro stavby v areálu jaderného zařízení a pro záměry v působnosti jiného stavebního úřadu ve výrokové části obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu 
 
a) vymezení areálu jako stavebního pozemku, 
 
b) katastrální území, parcelní čísla a druh pozemků podle katastru nemovitostí, na nichž se soubor staveb umisťuje, 
 
c) stanovení skladby, druhu a účelu staveb, 
 
d) stanovení minimálních odstupových vzdáleností staveb umisťovaných od hranice areálu, popřípadě od sousedních staveb mimo areál, 
 
e) vymezení maximální výměry zastavěných ploch pro umístění staveb v areálu jaderného zařízení a maximálního výškového omezení staveb uvnitř areálu jaderného zařízení, 
 
f) stanovení rámcových podmínek napojení stavby na dopravní a technickou infrastrukturu, zejména míst napojení a kapacit, limitních požadavků na vstupy a výstupy nezbytné pro realizaci a provoz areálu, a to kapacitních a časových maxim povolených vstupů, například vody, energie a skladovaného paliva, a kapacitních a časových maxim povolených výstupů, například odpadních vod, odpadů, emisí a imisí, 
 
g) vymezení území dotčeného vlivy stavby, 
 
h) podle potřeby stanovení dalších podmínek pro projektovou přípravu stavby, 
 
i) u dočasných staveb stanovení lhůty pro jejich odstranění. 
 
	(2) U záměrů v působnosti jiného stavebního úřadu, které slouží nebo mají sloužit k zajišťování obrany a bezpečnosti státu, obsahuje rámcové povolení ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu 
 
a) vymezení stavebního pozemku, 
 
b) katastrální území, parcelní čísla a druh pozemků podle katastru nemovitostí, 
 
c) stanovení účelu staveb. 
 
	Díl 6 

	Změna záměru před dokončením 

	§ 224  

	(1) Změna záměru před jeho dokončením je změna v provádění záměru oproti jeho povolení nebo oproti dokumentaci pro povolení stavby ověřené stavebním úřadem. 
 
	(2) Změnu záměru před dokončením lze realizovat jen na základě povolení. O žádosti stavebníka o změnu záměru před dokončením rozhodne stavební úřad, který záměr povolil. 
 
	(3) Nepodstatné odchylky od ověřené projektové dokumentace podle § 157 písm. a), c) a d), při kterých se nemění půdorysný ani výškový rozsah stavby, nezasahuje do nosných konstrukcí stavby, nemění se způsob užívání stavby a nedochází k ovlivnění požární bezpečnosti, se nepovažují za změnu stavby a projednávají se v kolaudačním řízení. 
 
	(4) V žádosti o změnu záměru před dokončením stavebník kromě obecných náležitostí podle správního řádu uvede popis změn a připojí dokumentaci pro povolení záměru s vyznačením zamýšlených změn a připojí vyjádření, koordinovaná vyjádření, závazná stanoviska a rozhodnutí dotčených orgánů v rozsahu, v jakém se změna záměru dotýká zájmů chráněných jiným právním předpisem. 
 
	(5) Nedotýká-li se změna záměru práv účastníků řízení, s výjimkou stavebníka, ani chráněných veřejných zájmů a nepodléhá-li posouzení vlivu na životní prostředí, může stavební úřad vydat povolení jako první úkon stavebního úřadu v řízení. 
 
	Díl 7 

	Řízení o odvolání 

	§ 225  

	(1) Dojde-li odvolací správní orgán k závěru, že napadené rozhodnutí vydané v řízení o žádosti je v rozporu s právními předpisy nebo že je nesprávné, napadené rozhodnutí nebo jeho část změní. 
 
	(2) Rozhodnutí v odvolacím řízení vydá odvolací správní orgán ve lhůtě podle § 196. 
 
	(3) Není-li v tomto díle stanoveno jinak, na řízení o odvolání se použijí ustanovení správního řádu a ustanovení dílu 1 s výjimkou ustanovení o zrychleném řízení. 
 
	§ 226  

	Postup odvolacího orgánu 

	(1) Je-li odvolání podáno účastníkem řízení, který udělil souhlas s povolením záměru, odvolací správní orgán nepřihlíží k části obsahu odvolání, která směřuje proti tomu, s čím účastník řízení souhlasil. 
 
	(2) Odvolací správní orgán nepřihlíží k odvolacím námitkám, které mohl odvolatel uplatnit dříve. Odvolací správní orgán dále nepřihlíží k části obsahu odvolání, které bylo podáno odvolatelem, který je stranou plánovací smlouvy, pokud je obsah odvolání v rozporu s tím, k čemu se odvolatel v plánovací smlouvě zavázal. 

(3) Je-li odvolacím správním orgánem ministerstvo, je podkladem pro vydání rozhodnutí o odvolání také vyjádření Ministerstva zdravotnictví a Českého báňského úřadu, ve kterém posoudí splnění podmínek pro ochranu veřejných zájmů v jejich působnosti v rozhodnutí stavebního úřadu prvního stupně.
 
	Díl 8 

	Kontrolní prohlídka 

	§ 227  

	(1) Stavební úřad může v povolení stavby, povolení odstranění stavby, rozhodnutí o nařízení odstranění stavby, v zakazujícím opatření nebo v opatření k nápravě stanovit povinnost strpět provedení kontrolních prohlídek, pokud je to nezbytné pro zjištění, zda stavebník při výstavbě nebo odstraňování postupuje v souladu s povolením nebo rozhodnutím. 
 
	(2) Na výzvu stavebního úřadu jsou povinny se kontrolní prohlídky zúčastnit též další osoby uvedené v § 292 odst. 3; ustanovení § 292 odst. 4 a 5 se použije obdobně. 
 
	(3) O průběhu kontrolní prohlídky pořídí stavební úřad protokol, který kromě obecných náležitostí podle správního řádu obsahuje též skutková zjištění. Protokol obdrží všichni účastníci kontrolní prohlídky. 
 
	(4) Ustanovení § 18 a 62 správního řádu platí obdobně. Při kontrolní prohlídce se nepostupuje podle kontrolního řádu, pro vstup na pozemek a do stavby při kontrolní prohlídce platí ustanovení § 293 obdobně. 
 
	(5) Podrobnosti rozsahu kontrolní prohlídky stanoví prováděcí právní předpis. 
 
HLAVA IV 

ŘÍZENÍ O VÝJIMCE Z POŽADAVKŮ NA VÝSTAVBU 

§ 228  

Rozhodování o výjimce a žádost 

	(1) Je-li k povolení záměru nezbytná výjimka z požadavků na výstavbu, rozhoduje o výjimce stavební úřad v řízení o povolení záměru. 
 
	(2) Žádost o výjimku z požadavků na výstavbu je součástí žádosti o povolení záměru a obsahuje uvedení, o jakou výjimku se žádá, a její odůvodnění. 
 
HLAVA V 

NÁHRADA ZA ŠKODU 

§ 229  

	(1) Vlastníkovi pozemku, stavby nebo zařízení, jehož práva k pozemku, stavbě nebo zařízení byla stanovením ochranného pásma omezena a byla mu tím způsobena škoda, náleží náhrada. 
 
	(2) Náhradu za omezení práv k pozemku, stavbě nebo zařízení stanovením ochranného pásma je povinen poskytnout vlastník stavby nebo zařízení, pro kterou bylo ochranné pásmo stanoveno. 
 
	(3) Vlastníkovi pozemku, stavby nebo zařízení, kterému vznikla škoda v důsledku zrušení nebo změny rozhodnutí o povolení záměru stavebním úřadem z moci úřední v řízení o povolení veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšného opatření, náleží náhrada vynaložených nákladů na přípravu záměru v obvyklé výši, zejména na koupi pozemku, na projektovou přípravu výstavby nebo v souvislosti se snížením hodnoty pozemku, který slouží k zajištění dluhu. 
 
	(4) Povinnost poskytnout náhradu podle odstavce 3 má obec, kraj nebo stát, jejichž orgány daly podnět ke zrušení nebo změně rozhodnutí o povolení záměru z moci úřední postupem podle § 200 odst. 2 a 3. 
 
	(5) Náhrada se poskytuje v penězích. Místo peněžité náhrady lze na základě dohody poskytnout vlastníkovi jiný pozemek nebo stavbu; právo na vyrovnání rozdílu mezi výší peněžité náhrady a hodnotou náhradního pozemku nebo stavby tím není dotčeno. 
 
HLAVA VI 

ŘÍZENÍ O UŽÍVÁNÍ 

	Díl 1 

	Kolaudační řízení 

	§ 230  

	Kolaudace

	(1) Stavbu, která vyžaduje povolení, lze užívat jen na základě kolaudačního rozhodnutí a jen k účelu vymezenému v tomto rozhodnutí. 
 
	(2) Kolaudační rozhodnutí nevyžadují jednoduché stavby s výjimkou staveb uvedených v odstavci 1 písm. a) až c) a o) a odstavci 2 písm. d) přílohy č. 2 k tomuto zákonu. 
 
	(3) Stavbu, která nevyžaduje kolaudační rozhodnutí, lze užívat ihned po dokončení, a to pouze v souladu s účelem vymezeným v povolení stavby. Dokončení stavby je stavebník povinen neprodleně oznámit stavebnímu úřadu. V oznámení stavebník uvede 
 
a) číslo geometrického plánu, pokud je stavba předmětem evidence v katastru nemovitostí nebo její výstavbou dochází k rozdělení pozemku, 
 
b) identifikátor záznamu, ve kterém byly zapsány změny týkající se obsahu digitální technické mapy kraje nebo předány podklady pro jejich zápis, pokud jsou údaje o stavbě obsahem digitální technické mapy kraje50). 
 
	(4) Drobnou stavbu lze užívat jen k účelu, ke kterému je určena svým charakterem. 
 
	§ 231  

	Účastníci řízení 

	Účastníky kolaudačního řízení jsou stavebník a vlastník stavby. 
 
	§ 232 

	Žádost

	(1) Žádost o vydání kolaudačního rozhodnutí obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu identifikační číslo stavby, předpokládaný termín dokončení stavby a popis odchylek od dokumentace pro povolení stavby. 
 
	(2) Součástí žádosti je 
 
a) dokumentace pro povolení stavby s vyznačením odchylek, došlo-li k nepodstatné odchylce oproti ověřené projektové dokumentaci, 
 
b) údaj o poloze definičního bodu stavby, a jde-li o budovu51), údaj o adresním místě17), 
 
c) číslo geometrického plánu, pokud je stavba předmětem evidence v katastru nemovitostí nebo její výstavbou dochází k rozdělení nebo scelení pozemku, 
 
d) vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem, 
 
e) vyhodnocení zkoušek a měření stanovených jinými právními předpisy, 
 
f) vyhodnocení zkušebního provozu, pokud byl nařízen nebo povolen, 
 
g) geodetická část dokumentace skutečného provedení stavby technické a dopravní infrastruktury nebo identifikátor záznamu, ve kterém byly zapsány změny týkající se obsahu digitální technické mapy kraje, nebo předány podklady pro jejich zápis, pokud jsou údaje o stavbě obsahem digitální technické mapy kraje, 
 
h) průkaz energetické náročnosti budovy, je-li vyžadován jiným právním předpisem29). 
 
	§ 233  

	Posuzování žádosti 

	(1) V kolaudačním řízení stavební úřad posoudí, zda skutečné provedení stavby, popřípadě její části, kterou lze užívat samostatně, je v souladu s povolením. 
 
	(2) Stavební úřad posoudí nepodstatné odchylky od ověřené projektové dokumentace pro povolení stavby. Nemění-li se jimi půdorysný ani výškový rozsah stavby, nezasahuje-li se do nosných konstrukcí stavby, nemění-li se způsob užívání stavby a nedochází-li k negativnímu ovlivnění požární bezpečnosti, stavební úřad k těmto odchylkám nepřihlíží. 
 
	(3) Dojde-li během provádění stavby ke změně technických norem nebo jiných technických předpisů, posuzuje se stavba podle technických norem nebo jiných technických předpisů, které platily v době, kdy byla dokumentace pro povolení stavby ověřena stavebním úřadem. 
 
	§ 234  

	Závěrečná kontrolní prohlídka 

	(1) V kolaudačním řízení stavební úřad provede závěrečnou kontrolní prohlídku dokončené stavby, je-li to nezbytné pro ověření skutečného provedení stavby. Závěrečná kontrolní prohlídka se neprovádí u podzemní stavby energetických sítí technické infrastruktury s výjimkou kolektorů a rozvodného tepelného zařízení podle energetického zákona52); to neplatí, jde-li o vybrané energetické stavby podle liniového zákona53). Závěrečná kontrolní prohlídka musí být provedena do 30 dnů od podání úplné žádosti nebo ode dne doplnění nebo odstranění vad žádosti, neobsahovala-li žádost všechny povinné náležitosti nebo trpěla-li vadami. O termínu závěrečné kontrolní prohlídky musí být účastníci řízení vyrozuměni nejméně 10 dnů přede dnem jejího konání. O konání závěrečné kontrolní prohlídky vyrozumí stavební úřad i hlavního projektanta. 
 
	(2) Je-li k žádosti o vydání kolaudačního rozhodnutí přiložen odborný posudek autorizovaného inspektora o ověření souladu skutečného provedení stavby s jejím povolením a její způsobilosti k užívání, stavební úřad může upustit od závěrečné kontrolní prohlídky. 
 
	(3) Vznikla-li realizací stavba, která musí být podle jiného zákona54) označena číslem, stavební úřad po provedení závěrečné kontrolní prohlídky vyzve příslušnou obec k přidělení čísla. Podle věty první postupuje stavební úřad obdobně u staveb, jejichž dokončení stavebník oznámil podle § 230 odst. 3.
 
	§ 235  

	Kolaudační rozhodnutí 

	(1) Jsou-li splněny podmínky podle § 233, stavební úřad ve lhůtě 15 dnů ode dne provedení závěrečné kontrolní prohlídky vydá kolaudační rozhodnutí, kterým povolí užívání stavby k určenému účelu. 
 
	(2) Kolaudační rozhodnutí obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu a náležitostí podle § 197 odst. 1 a 2 
 
a) druh, účel stavby, číslo popisné nebo evidenční, 
 
b) místo stavby s uvedením parcelního čísla pozemku a katastrálního území podle katastru nemovitostí, 
 
c) datum a číslo jednací povolení stavby, na základě kterého byla stavba provedena, 
 
d) údaje o zkušebním provozu, pokud byl prováděn, popřípadě o předčasném užívání stavby, 
 
e) datum konání a výsledek závěrečné kontrolní prohlídky, 
 
f) vymezení účelu užívání stavby. 
 
	(3) Je-li to nezbytné, kolaudační rozhodnutí ve výrokové části dále obsahuje 
 
a) podmínky pro užívání stavby, 
 
b) podmínky pro odstranění drobných nedostatků zjištěných při kolaudačním řízení, včetně určení přiměřené lhůty k jejich odstranění, nebo 
 
c) podmínky k zajištění ochrany veřejných zájmů. 
 
	(4) Neprovádí-li stavební úřad závěrečnou kontrolní prohlídku, vydá kolaudační rozhodnutí jako první úkon stavebního úřadu v řízení do 15 dnů od podání žádosti. Kolaudační rozhodnutí se doručuje účastníkům řízení a dotčeným orgánům. 
 
	(5) Kolaudační rozhodnutí lze vydat i pro část stavby, lze-li ji užívat samostatně, pokud to neohrozí bezpečnost a zdraví osob nebo zvířat anebo životní prostředí. 
 
	Díl 2 

	Předčasné užívání a zkušební provoz 

	§ 236  

	Předčasné užívání 

	(1) Před dokončením stavby může stavební úřad povolit předčasné užívání stavby nejdéle na dobu 1 roku, lze-li ji užívat a pokud to neohrozí bezpečnost a zdraví osob nebo zvířat anebo životní prostředí. 
 
	(2) O předčasném užívání stavby rozhoduje stavební úřad na žádost stavebníka, ve které stavebník doloží, že nedokončená stavba je předčasně uživatelná. 
 
	(3) Žádost o povolení předčasného užívání stavby obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu identifikační údaje stavby a odůvodnění žádosti. Součástí žádosti jsou podklady podle § 232 odst. 2 v rozsahu podle charakteru stavby. U stavby prováděné dodavatelsky stavebník k žádosti připojí dohodu se zhotovitelem stavby, obsahující jeho souhlas, popřípadě sjednané podmínky předčasného užívání stavby; u ostatních staveb navrhne stavebník podmínky předčasného užívání stavby v žádosti.
 
	(4) Účastníkem řízení o povolení předčasného užívání stavby je stavebník a vlastník stavby. 

(5) Po dokončení stavby se podle okolností postupuje podle § 230 až 235 a § 237 obdobně.
 
	§ 237  

	Zkušební provoz 

	(1) Zkušebním provozem se ověřuje funkčnost dokončené stavby. 
 
	(2) Zkušební provoz stavební úřad povolí na žádost stavebníka nebo nařídí z moci úřední. 
 
	(3) Žádost o povolení zkušebního provozu obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu identifikační údaje stavby a odůvodnění. Součástí žádosti je vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem. 
 
	(4) Stavební úřad nařídí zkušební provoz, pokud byla tato podmínka stanovena v povolení. Stavebník je povinen písemně oznámit stavebnímu úřadu dokončení stavby; součástí oznámení je vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem. 
 
	(5) Účastníkem řízení o povolení nebo nařízení zkušebního provozu je stavebník a vlastník stavby. 
 
	(6) Po ukončení zkušebního provozu podá stavebník žádost o vydání kolaudačního rozhodnutí. 
 
	§ 238  

	Povolení předčasného užívání a zkušebního provozu 

	(1) Rozhodnutí o povolení předčasného užívání a zkušebního provozu obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu a náležitostí podle § 197 odst. 1 a 2 
 
a) druh, účel stavby, číslo popisné nebo evidenční, 
 
b) místo stavby s uvedením parcelního čísla pozemku a katastrálního území podle katastru nemovitostí, 
 
c) datum a číslo jednací povolení stavby, na základě kterého byla stavba provedena, 
 
d) dobu trvání předčasného užívání nebo zkušebního provozu, 
 
e) podmínky pro předčasné užívání stavby, nebo podmínky pro plynulý přechod zkušebního provozu do běžného užívání, 
 
f) další podmínky podle zvláštních právních předpisů. 
 
	(2) V rozhodnutí o zkušebním provozu stavební úřad určí dobu trvání zkušebního provozu, nejdéle na dobu 1 roku. 
 
	(3) Stavební úřad, který předčasné užívání nebo zkušební provoz povolil, může na žádost stavebníka, v případě zkušebního provozu i z moci úřední, rozhodnutím, které je prvním úkonem stavebního úřadu v řízení, stanovenou dobu předčasného užívání, nebo dobu trvání zkušebního provozu, prodloužit před jejím uplynutím, nejdéle na dobu 3 let. 
 
	Díl 3 

	Rekolaudace

	§ 239  

	Změna v užívání stavby 

	(1) Změnu v užívání stavby nebo její části lze na žádost vlastníka stavby povolit povolením změny v užívání stavby, pokud taková změna není podmíněna úpravou stavby vyžadující povolení. 
 
	(2) Žádost o povolení změny v užívání stavby obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu identifikační údaje stavby a odůvodnění zamýšlené změny, její rozsah a důsledky. 
 
	(3) Součástí žádosti je 
 
a) dokumentace stavby s vyznačením změn vyvolaných změnou v užívání a 
 
b) vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem. 
 
	(4) Účastníky řízení jsou vlastník stavby a osoby, které mohou být povolením změny v užívání stavby přímo dotčeny na svých vlastnických nebo jiných věcných právech jejichž vlastnické nebo jiné věcné právo k sousedním stavbám nebo sousedním pozemkům může být povolením změny užívání přímo dotčeno. 
 
	§ 240  

	Povolení změny v užívání stavby 

	Povolení změny v užívání stavby obsahuje ve výrokové části kromě náležitosti kolaudačního rozhodnutí také 
 
a) dosavadní účel užívání stavby, 
 
b) nový účel užívání stavby. 
 
	§ 241 

	Zrychlené řízení o změně v užívání stavby 

	(1) Stavební úřad může vydat povolení změny v užívání stavby jako první úkon stavebního úřadu v řízení, jde-li o změnu v užívání stavby, která 
 
a) se nedotýká práv třetích osob, 
 
b) nevyžaduje vydání integrovaného povolení, 
 
c) nevyžaduje podrobnější posouzení účinků na okolí, 
 
d) nevyžaduje zkušební provoz, 
 
e) nevyžaduje stanovení podmínek pro užívání nebo podmínek k zajištění ochrany veřejných zájmů, nebo 
 
f) nezpůsobí změnu kategorie požární bezpečnosti stavby podle jiného právního předpisu. 
 
	(2) Součástí žádosti je dokumentace stavby s vyznačením změn vyvolaných změnou v užívání a vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem. 
 
	(3) Účastníkem řízení je vlastník stavby. 
 
	§ 242  

	(1) Dnem nabytí právní moci povolení o změně v užívání stavby se kolaudační rozhodnutí v rozsahu povolené změny ruší. 
 
	(2) Je-li změna v užívání stavby podmíněna stavební úpravou vyžadující povolení, postupuje se podle § 172 až 200 a § 225 a 226 obdobně 181, 189, 191 až 193, 196, 225 a 226 obdobně a podle § 185, 188 a 194 přiměřeně. 
 
	§ 243 

	Změna v užívání drobné a jednoduché stavby 

	(1) Změnit užívání jednoduché stavby nebo její části s výjimkou jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. a) až c) a o) přílohy č. 2 k tomuto zákonu a jednoduchých staveb uvedených odstavci 2 písm. d) přílohy č. 2 k tomuto zákonu nebo jejich části lze jen na žádost vlastníka stavby povolením o změně v užívání jednoduché stavby, pokud taková změna není podmíněna stavební úpravou záměru vyžadující povolení. To platí také pro drobné stavby, pokud změnou v užívání pozbývají charakteru drobné stavby. 
 
	(2) Při povolení změny v užívání drobné a jednoduché stavby se použije § 239 a 241 obdobně. 
 
	§ 244  

	Povolení změny v užívání drobné a jednoduché stavby 

	Povolení změny v užívání drobné a jednoduché stavby obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu a náležitostí podle § 197 odst. 1 a 2 
 
a) druh, účel stavby, číslo popisné nebo evidenční, 
 
b) místo stavby s uvedením parcelního čísla pozemku a katastrálního území podle katastru nemovitostí, 
 
c) dosavadní účel užívání stavby, 
 
d) nový účel užívání stavby, 
 
e) podmínky pro užívání stavby. 
 
	§ 245  

	Pasport stavby 

	(1) Vlastník stavby je povinen uchovávat po celou dobu trvání stavby ověřenou dokumentaci odpovídající jejímu skutečnému provedení podle vydaných povolení. V případech, kdy se dokumentace nedochovala nebo není v náležitém stavu a stavba byla povolena nebo povolení podle právních předpisů platných při provedení stavby nevyžadovala, je vlastník stavby povinen pořídit pasport stavby. 
 
	(2) Nejsou-li zachovány doklady, z nichž by bylo možné zjistit účel, pro který byla stavba povolena, platí, že stavba je určena k účelu, pro který je svým stavebně technickým uspořádáním určena. 
 
	(3) Neplní-li vlastník stavby povinnost podle odstavce 1, stavební úřad mu nařídí, aby pořídil pasport stavby. Rozhodnutí o nařízení pořízení pasportu stavby se vydává jako první úkon stavebního úřadu v řízení. Není-li třeba pasport stavby doplnit, změnit nebo jinak přepracovat, stavební úřad jej ověří. 
 
	Díl 4 

	Společná ustanovení 

	§ 246  

	Není-li v této hlavě stanoveno jinak, postupuje se při vydání kolaudačního rozhodnutí, povolení změny v užívání stavby nebo povolení změny v užívání drobné a jednoduché stavby obdobně podle § 172 až 200 a § 225 a 226. 

§ 246

	Není-li v této hlavě stanoveno jinak, postupuje se při vydání kolaudačního rozhodnutí podle § 172 až 181, 225 a 226 obdobně a podle § 185, 188, 190 a 164 přiměřeně, při vydání povolení změny v užívání stavby nebo povolení změny v užívání drobné a jednoduché stavby podle § 172 až 181, 189, 191 až 193, 196, 225 a 226 obdobně a podle § 185, 188 a 194 přiměřeně.
 
HLAVA VII 

ODSTRAŇOVÁNÍ STAVEB A TERÉNNÍCH ÚPRAV 

	Díl 1 

	Řízení o povolení odstranění 

	§ 247  

	Podmínky odstraňování staveb 

	(1) Stavbu, která podléhá povolení nebo obsahuje azbest, je možné odstranit pouze na základě povolení odstranění stavby. 
 
	(2) Účastníkem řízení o povolení odstranění je vlastník pozemku, na němž se odstraňovaná stavba nachází, vlastník stavby a další osoby, jejichž vlastnická nebo jiná věcná práva k sousednímu pozemku nebo stavbě mohou být odstraňováním stavby přímo dotčena. 
 
	(3) Nejde-li o stavbu v památkové rezervaci, památkové zóně nebo o stavbu, v níž je obsažen azbest, a zároveň se žádost nedotýká vlastnických nebo jiných věcných práv třetích osob k pozemku, na němž se nachází stavba, která má být odstraněna, nebo stavbám na něm, a vlastnických nebo jiných věcných práv k sousedním pozemkům nebo sousedním stavbám, které by mohly být odstraňováním nebo odstraněním stavby přímo dotčeny a není třeba stanovit podmínky pro odstranění stavby nebo podmínky k zajištění ochrany veřejných zájmů, stavební úřad na základě úplné žádosti vydá povolení odstranění jako první úkon stavebního úřadu v řízení. 
 
	§ 248  

	Žádost o povolení odstranění stavby 

	(1) Žádost o povolení odstranění stavby kromě obecných náležitostí podle správního řádu obsahuje 
 
a) předpokládaný termín započetí a ukončení bouracích prací a způsob jejich provádění, 
 
b) identifikaci sousedních pozemků a staveb nezbytných k provedení bouracích prací a 
 
c) informaci o tom, zda jde o stavbu, v níž je obsažen azbest nebo lze přítomnost azbestu očekávat. 
 
	(2) Součástí žádosti je dokumentace pro odstranění stavby a vyjádření, koordinované vyjádření, závazné stanovisko nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, je-li vyžadováno tímto zákonem nebo jiným právním předpisem. 
 
	§ 249  

	Povolení odstranění stavby 

	(1) Povolení odstranění stavby obsahuje ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu 
 
a) druh, účel stavby, parcelní číslo a katastrální území, ve kterém se stavba nachází, číslo popisné nebo evidenční, pokud bylo přiděleno, 
 
b) lhůtu pro odstranění stavby, 
 
c) postup a způsob provedení bouracích prací, zejména zajištění stability a bezpečného užívání sousedních staveb, včetně staveb technické infrastruktury, a provozu na přilehlých komunikacích, 
 
d) podmínky, kterými se podle potřeby zajistí dodržení technických předpisů a ochrana veřejných zájmů, 
 
e) povinnost oznámit před zahájením bouracích prací název a sídlo stavebního podnikatele, který bude práce provádět, nebo jméno, příjmení, datum narození a adresu místa trvalého pobytu, a nemá-li ji, adresu bydliště osoby, která bude vykonávat stavební dozor při svépomocném provádění bouracích prací u stavby, která nevyžaduje povolení, 
 
f) povinnost oznámit určité stadium bouracích prací stavebnímu úřadu pro provedení kontrolní prohlídky, 
 
g) úpravu pozemku po odstranění stavby, nezávadné odvádění povrchových vod a vysázení zeleně. 
 
	(2) Rozhodnutí o povolení odstranění stavby může být součástí rozhodnutí o povolení záměru. 
 
	Díl 2 

	Nařízení odstranění 

	Oddíl 1 

	Řízení o nařízení odstranění stavby 

	§ 250  

	Obecné ustanovení 

	(1) Stavební úřad nařídí stavebníkovi nebo vlastníkovi stavby odstranit stavbu, pokud 
 
a) svým závadným stavem ohrožuje život nebo zdraví osob nebo zvířat, bezpečnost, životní prostředí anebo majetek třetích osob a její vlastník přes rozhodnutí stavebního úřadu ve stanovené lhůtě neodstranil závadný stav, nejde-li o kulturní památku, 
 
b) je prováděna nebo byla provedena bez povolení podle tohoto zákona anebo v rozporu s ním, 
 
c) je prováděna nebo byla provedena na základě povolení podle tohoto zákona, které bylo zrušeno, 
 
d) nevyžaduje povolení, ale je prováděna nebo byla provedena v rozporu s právními předpisy, 
 
e) jde o stavbu, u které uplynula stanovená doba trvání, aniž byla do skončení této doby podána žádost o prodloužení doby trvání stavby, 
 
f) jde o stavbu, která nebyla dokončena v době platnosti povolení, 
 
g) jde o stavbu, která nebyla obnovena do 10 let ode dne oznámení stavebnímu úřadu nebo do 10 let ode dne nabytí právní moci povolení obnovy stavby. 
 
	(2) Účastníkem řízení o nařízení odstranění je vlastník stavby a stavebník (dále jen „povinný“), vlastník osoba, která má vlastnické nebo jiné věcné právo k pozemku, na němž se nachází stavba, která má být odstraněna, nebo stavbám na něm, a další osoby, jejichž vlastnická nebo jiná věcná práva k sousednímu pozemku nebo stavbě mohou být odstraňováním nebo odstraněním stavby přímo dotčena. 
 
	§ 251  

	Oznámení o zahájení řízení 

	(1) Stavební úřad oznámí zahájení řízení o odstranění stavby a vyzve povinného k předložení dokumentace pro odstranění stavby a vyjádření, koordinovaného vyjádření, závazného stanoviska nebo rozhodnutí dotčeného orgánu, jsou-li vyžadována tímto zákonem nebo jiným právním předpisem, a stanoví mu k tomu přiměřenou lhůtu, nejde-li o opakované řízení a nové povolení stavby. 
 
	(2) Nepředloží-li povinný ve stanovené lhůtě dokumentaci pro odstranění stavby, stavební úřad ji opatří na jeho náklady; o tom musí být povinný poučen. Po předložení dokumentace pro odstranění stavby, včetně vyjádření, koordinovaného vyjádření, závazného stanoviska a rozhodnutí dotčeného orgánu, nebo po jejím opatření stavebním úřadem, stavební úřad oznámí zahájení řízení o nařízení odstranění stavby ostatním účastníkům řízení a stanoví lhůtu pro podání námitek. 
 
	§ 252  

	Rozhodnutí o nařízení odstranění stavby 

	(1) Rozhodnutí o nařízení odstranění stavby ve výrokové části kromě obecných náležitostí podle správního řádu a náležitostí podle § 197 odst. 1 a 2 obsahuje 
 
a) druh, účel stavby, číslo popisné nebo evidenční, 
 
b) místo stavby s uvedením parcelního čísla pozemku a katastrálního území podle katastru nemovitostí, 
 
c) postup a způsob provedení bouracích prací, zejména zajištění stability a bezpečného užívání sousedních staveb, včetně staveb technické infrastruktury, a provozu na přilehlých komunikacích, 
 
d) podmínky, kterými se podle potřeby zajistí dodržení technických předpisů a ochrana veřejných zájmů, 
 
e) povinnost oznámit před zahájením bouracích prací název a sídlo stavebního podnikatele, který bude práce provádět, 
 
f) povinnost oznámit určité stadium bouracích prací stavebnímu úřadu pro provedení kontrolní prohlídky, 
 
g) povinnost zajistit úpravu pozemku po odstranění stavby podle jeho původního účelového určení, nezávadné odvádění povrchových vod a vysázení zeleně, 
 
h) lhůtu pro odstranění stavby. 
 
	(2) V rozhodnutí může stavební úřad též uložit povinnému předložit návrh technologického postupu prací při odstraňování stavby, včetně nutných opatření k vyloučení, omezení nebo ke kompenzaci případných negativních důsledků na zájmy chráněné podle zákona nebo jiných právních předpisů. Nepředloží-li povinný ve stanovené lhůtě návrh technologického postupu prací při odstraňování stavby, stavební úřad jej opatří na náklady povinného; o tom musí být povinný poučen. 
 
	(3) O nařízení odstranění stavební úřad vyrozumí nájemce bytů a nebytových prostor informací umístěnou na místě stavby před provedením odstranění. 
 
	§ 253  

	Obnovení předcházejícího stavu stavby a odstranění stavby na základě rozhodnutí soudu 

	(1) Je-li třeba nařídit obnovení předcházejícího stavu stavby, u které byly bez povolení anebo v rozporu s ním provedeny stavební úpravy, postupuje stavební úřad podle tohoto dílu přiměřeně. 
 
	(2) Rozhodl-li o odstranění stavby soud, může stavební úřad z moci úřední nebo na žádost toho, komu soud odstranění stavby uložil, stanovit podmínky pro odstranění stavby; rozhodnutí, kterým se podmínky stanoví, je prvním úkonem stavebního úřadu v řízení. 
 
	(3) Náklady na odstranění nese povinný nebo ten, komu soud odstranění stavby uložil. 
 
	Oddíl 2 

	Postupy související s řízením o nařízení odstranění stavby 

	§ 254  

	Obecné ustanovení 

	(1) Stavbu provedenou bez povolení nebo v rozporu s ním může stavební úřad dodatečně povolit v případě, že povinný o dodatečné povolení požádal a splnil podmínky pro jeho vydání. 
 
	(2) Stavbu provedenou na základě povolení podle tohoto zákona, které bylo zrušeno, stavební úřad povolí novým rozhodnutím v opakovaném řízení v případě, že povinný splní podmínky pro jeho vydání. 
 
	(3) Stavbu nevyžadující povolení, ale prováděnou nebo provedenou v rozporu s právními předpisy stavební úřad nenařídí odstranit, pokud povinný uvedl stavbu do souladu s právními předpisy. 
 
	(4) U stavby, u které uplynula stanovená doba trvání, může stavební úřad prodloužit dobu trvání stavby, pokud do skončení doby trvání stavby nebo do 30 dnů od zahájení řízení o odstranění stavby byla podána žádost o prodloužení doby trvání stavby a povinný splní podmínky pro vydání povolení prodloužení doby trvání stavby. 
 
	(5) Účastníkem řízení podle odstavců 1, 2 a 4 je povinný, vlastník osoba, která má vlastnické nebo jiné věcné právo k pozemku, na němž se nachází stavba, která má být odstraněna, nebo stavbám na něm, a další osoby, jejichž vlastnická nebo jiná věcná práva k sousednímu pozemku nebo stavbě mohou být rozhodnutím přímo dotčena. 
 
	Dodatečné povolení 

	§ 255 

	(1) V oznámení o zahájení řízení o odstranění stavby stavební úřad poučí povinného o možnosti podat ve lhůtě 30 dnů od zahájení řízení žádost o dodatečné povolení stavby. V případě, že ve stanovené lhůtě nebude žádost podána, nelze stavbu dodatečně povolit. Byla-li žádost o dodatečné povolení podána před zahájením řízení o odstranění stavby, má se za to, že byla podána v okamžiku zahájení řízení o odstranění stavby.
 
	(2) Žádost o dodatečné povolení stavby obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu náležitosti stanovené v § 184 odst. 1 a 2 v rozsahu jako k povolení stavby. 
 
	(3) V řízení o dodatečném povolení se ustanovení o řízení o povolení záměru použijí obdobně. 

(3) V řízení o dodatečném povolení se ustanovení § 172 až 220 a 227 použijí obdobně.
 
	(4) Řízení o dodatečném povolení stavby je součástí řízení o nařízení odstranění stavby. 
 
	§ 256 

	(1) Stavbu lze dodatečně povolit, pokud jsou splněny podmínky podle § 193 a povinný prokáže, že 
 
a) jednal v dobré víře, 
 
b) stavba nevyžaduje povolení výjimky z požadavků na výstavbu a 
 
c) uhradil ve stanovené lhůtě pokutu za přestupek podle tohoto zákona spočívající v tom, že provedl stavbu bez povolení nebo v rozporu s ním, byla-li uložena. 
 
	(2) Dodatečné povolení obsahuje náležitosti povolení stavby nebo zařízení. Je-li předmětem dodatečného povolení rozestavěná stavba, stavební úřad stanoví v povolení podmínky pro její dokončení. 
 
	(3) Je-li předmětem dodatečného povolení dokončená stavba, může stavební úřad po ověření splnění podmínek podle § 232 a 233 na žádost povinného podanou společně se žádostí o dodatečné povolení současně vydat kolaudační rozhodnutí, pokud stavba takové rozhodnutí vyžaduje. Stavební úřad vydá dodatečné povolení a kolaudační rozhodnutí jako společné rozhodnutí.
 
	§ 257  

	Nelze-li stavbu dodatečně povolit, stavební úřad žádost o dodatečné povolení zamítne a nařídí odstranění stavby. 
 
	Opakované řízení a nové povolení 

	§ 258 

	(1) Za žádost o nové povolení stavby se považuje žádost, na základě které bylo vydáno následně zrušené povolení; doplnění podkladů stavební úřad požaduje pouze v rozsahu nezbytném pro opakované projednání stavby. 
 
	(2) Pro opakované řízení se obdobně použijí ustanovení o řízení o povolení záměru. 

(2) V opakovaném řízení se ustanovení § 172 až 220 a 227 použijí obdobně.
 
	(3) Lhůta pro vydání rozhodnutí v opakovaném řízení začíná běžet dnem následujícím po nabytí právní moci zrušujícího rozhodnutí. Stavební úřad, který rozhodl v posledním stupni, uvědomí stavební úřad, který rozhodl v prvním stupni, o zrušení rozhodnutí o povolení stavby. 
 
	(4) Nebude-li v opakovaném stavebním řízení stavba povolena, stavební úřad žádost zamítne a nařídí odstranění stavby. 
 
	§ 259  

	(1) Stavba se v opakovaném řízení povolí, pokud povinný prokáže splnění podmínek podle § 193. Nejsou-li tyto podmínky splněny, povolí se stavba, pokud povinný jednal v dobré víře a pokud by nařízením odstranění stavby vznikla třetím osobám nebo veřejnému zájmu újma, která by byla ve zjevném nepoměru k újmě vzniklé nenařízením odstranění stavby. 
 
	(2) Nové povolení obsahuje náležitosti povolení stavby. 
 
	(3) Je-li předmětem nového povolení rozestavěná stavba, stavební úřad stanoví podmínky pro její dokončení. 
 
	(4) Je-li předmětem nového povolení dokončená stavba, může stavební úřad po ověření splnění podmínek podle § 232 a 233 na žádost povinného současně vydat kolaudační rozhodnutí, pokud stavba takové rozhodnutí vyžaduje. 
 
	(5) Je-li předmětem nového povolení dokončená stavba, pro kterou bylo před zrušením povolení vydáno kolaudační rozhodnutí, vydá stavební úřad současně po ověření splnění podmínek podle § 232 a 233 na žádost povinného nové kolaudační rozhodnutí; původní kolaudační rozhodnutí pozbývá platnosti dnem nabytí právní moci nového kolaudačního rozhodnutí nebo dnem nabytí právní moci rozhodnutí o nařízení odstranění stavby v případě, že nové povolení nelze vydat. 
 
	§ 260  

	Povolení prodloužení doby trvání stavby 

	(1) Žádost o povolení prodloužení doby trvání stavby obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu náležitosti stanovené v § 184 odst. 1 a 2. 
 
	(2) V řízení o povolení prodloužení doby trvání stavby se ustanovení o řízení o povolení záměru § 172 až 220 a 227 použijí obdobně. 
 
	(3) Prodloužení doby trvání stavby lze povolit, pokud povinný prokáže, že splnil podmínky podle § 193. 
 
	(4) (3) Povolení prodloužení doby trvání stavby obsahuje náležitosti povolení stavby. 
 
	(5) (4) Nelze-li vydat povolení o prodloužení doby trvání stavby, stavební úřad žádost o povolení zamítne a nařídí odstranění stavby. 
 
	Díl 3 

	Společná ustanovení 

	§ 261 

	(1) Pro terénní úpravy a zařízení se ustanovení této hlavy použijí obdobně. 

(2) Neodstraní-li povinný stavbu nebo terénní úpravu ve lhůtě uložené stavebním úřadem, lze osobu oprávněnou podle jiného právního předpisu k provedení odstranění stavby nebo terénní úpravy pověřit k náhradnímu výkonu rozhodnutí se souhlasem ministerstva. 

	(3) Osobě, kterou stavební úřad pověřil odstraněním stavby nebo terénní úpravy, náleží úhrada nákladů vzniklých při odstranění stavby nebo terénní úpravy. Úhradu vyplácí ministerstvo, které o tomto vyrozumí stavební úřad.

	(4) Po provedení náhradního výkonu rozhodnutí, uloží stavební úřad povinnému zaplatit ministerstvu úhradu podle odstavce 3.
 
	§ 262  

	Není-li v této hlavě stanoveno jinak, postupuje se v řízení o povolení odstranění stavby obdobně podle § 172 až 200 a § 225 a 226 a v řízení o nařízení odstranění stavby obdobně podle § 172 až 200 a § 226. 

§ 262

	Není-li v této hlavě stanoveno jinak, postupuje se v řízení o povolení odstranění stavby podle § 172 a 174, 185, 188, 189, 191, 192, 194, 196 a 225 a 226 obdobně a podle § 190 a 200 přiměřeně. V řízení o nařízení odstranění stavby se postupuje podle § 172 až 181, 189, 191, 192, 194, 196 a 226 obdobně a podle § 190 přiměřeně.

HLAVA VIII 

MIMOŘÁDNÉ POSTUPY 

§ 263  

Mimořádné opatření 

	(1) Je-li při bezprostředně hrozící živelní pohromě nebo závažné havárii (dále jen „mimořádná událost“) třeba bezodkladně provést opatření k odvrácení nebo zmírnění možných dopadů mimořádné události, lze se od postupů stanovených tímto zákonem odchýlit v mezích ustanovení této hlavy. 
 
	(2) Mimořádné opatření na stavbě nebo pozemku spočívající podle okolností i v provádění staveb, terénních úprav nebo odstraňování staveb, jimiž se předchází bezprostředně hrozícím důsledkům mimořádné události, čelí jejím účinkům a zabraňuje ohrožení života nebo zdraví osob, popřípadě jiným škodám, může být zahájeno bez předchozího povolení podle tohoto zákona. 
 
	(3) Stavebník neprodleně oznámí stavebnímu úřadu, že provádí mimořádné opatření. 
 
	(4) Je-li nutné pro zmírnění následků nebo odvrácení dopadů mimořádné události provést nebo odstranit stavbu nebo terénní úpravu, může stavební úřad na základě oznámení podle odstavce 3 rozhodnout o tom, že 
 
a) upouští od vydání povolení stavby nebo zařízení, povolení změny využití území nebo povolení odstranění, 
 
b) omezuje obsah žádosti o povolení stavby nebo zařízení, povolení změny využití území nebo povolení odstranění a jejích příloh na nejnutnější míru nezbytnou pro povolení, 
 
c) lze některé podklady pro vydání povolení o povolení stavby nebo zařízení, povolení změny využití území nebo povolení odstranění předložit dodatečně, a to ve lhůtě stanovené stavebním úřadem. 
 
	(5) Rozhodnutí podle odstavce 4 může stavební úřad vydat jako první úkon stavebního úřadu v řízení. Odvolání proti tomuto rozhodnutí nemá odkladný účinek. 
 
§ 264  

Obnova

	(1) Stavbu nebo terénní úpravu zničenou nebo poškozenou mimořádnou událostí lze obnovit podle původního povolení a dokumentace, podle níž byla provedena, na základě oznámení stavebníka nebo na základě povolení obnovy stavby nebo terénní úpravy. Pokud o to stavebník nebo vlastník stavby nebo pozemku požádá, stavební úřad mu kopii původního povolení a dokumentace bezodkladně poskytne, má-li ji v k dispozici. 
 
	(2) Stavebník oznámí stavebnímu úřadu obnovu stavby nebo terénní úpravy podle původního povolení a dokumentace, podle níž byla provedena, do 6 měsíců ode dne, kdy došlo ke zničení nebo poškození stavby nebo terénní úpravy. V oznámení stavebník uvede údaje o stavbě nebo terénní úpravě, která má být obnovena, jednoduchý technický popis prací a osobu, která bude činnost provádět. Po oznámení obnovy stavby nebo terénní úpravy může stavebník započít s pracemi směřujícími k obnově stavby nebo terénní úpravy. 
 
	(3) Vyžaduje-li obnovení stavby nebo terénní úpravy stanovení podmínek k ochraně veřejných zájmů, vydá stavební úřad povolení obnovy stavby nebo zařízení. Stavební úřad vydá povolení obnovy stavby nebo zařízení do 30 dnů od oznámení stavebníka, jinak lze obnovu provést na základě oznámení, pokud s ní bude započato do 2 let ode dne oznámení; obnova musí být provedena do 10 let ode dne oznámení stavebnímu úřadu. Odvolání proti povolení nemá odkladný účinek.
 
	(4) Je-li obnova v rozporu s požadavky jiných právních předpisů nebo zájem na obnově nepřevýší zájem na zachování nově vzniklého stavu, stavební úřad zakáže stavebníkovi obnovu provést. 
 
	(5) Povolení obnovy stavby nebo terenní terénní úpravy platí 2 roky ode dne nabytí jeho právní moci. Bylo-li s prováděním obnovy stavby nebo terénní úpravy započato v době platnosti povolení obnovy stavby nebo terénní úpravy, prodlužuje se doba platnosti povolení na 10 let ode dne právní moci povolení nebo rozhodnutí o prodloužení platnosti povolení, byla-li doba platnosti povolení prodloužena. Ustanovení § 198 odst. 3 se na prodloužení body platnosti povolení obnovy použije obdobně.
 
§ 265  

Společná ustanovení 

	(1) Podle ustanovení o mimořádných postupech nelze postupovat v případě, kdy má mimořádná událost původ v zaviněném konání nebo opomenutí stavebníka nebo vlastníka pozemku nebo stavby. 
 
	(2) Dokončení staveb, terénních úprav a prací provedených podle této hlavy je stavebník povinen bezodkladně oznámit stavebnímu úřadu; ustanovení o užívání staveb tím nejsou dotčena. 
 
HLAVA IX 

NÁLEZ

§ 266  

	(1) Nepředvídaný archeologický nebo paleontologický nález nebo nález kulturně cenného předmětu, detailu stavby nebo chráněné části přírody je stavebník povinen neprodleně oznámit stavebnímu úřadu a zároveň učinit opatření nezbytná k tomu, aby nález nebyl poškozen nebo zničen, práce v místě nálezu přerušit a zaznamenat do stavebního deníku čas a okolnosti nálezu, datum oznámení stavebnímu úřadu a popis provedených opatření. 
 
	(2) Stavební úřad do 30 dnů od oznámení nálezu a v dohodě s dotčeným orgánem rozhodnutím vydaným na místě nebo rozhodnutím vydaným jako první úkon v řízení stanoví podmínky k ochraně nálezu. Současně může stavební úřad provést ohledání na místě. 
 
	(3) Na základě oznámení nálezu může stavební úřad v součinnosti s dotčeným orgánem ve veřejném zájmu provést nové řízení a vydat nové povolení záměru. 
 
	(4) Ministerstvo kultury může z podnětu dotčeného orgánu státní památkové péče rozhodnout, že jde o nález mimořádného významu, a z moci úřední jej prohlásí za kulturní památku. Ministerstvo kultury do 30 dnů od podání podnětu informuje stavební úřad o svém postupu, a popřípadě stanoví požadavky na změnu nebo zrušení vydaného rozhodnutí o povolení stavby. 
 
	(5) Stavebník může uplatnit nárok na náhradu nákladů, které mu vznikly v důsledku postupu podle odstavce 3 u dotčeného orgánu nebo v důsledku postupu podle odstavce 4 u Ministerstva kultury, a to ve lhůtě 6 měsíců ode dne nabytí právní moci povolení, na jehož základě mu tyto náklady vznikly; jinak nárok na jejich náhradu zaniká. 
 
ČÁST SEDMÁ 

INFORMAČNÍ SYSTÉMY VEŘEJNÉ SPRÁVY 

§ 267  

Základní ustanovení 

	(1) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo je správcem informačních systémů veřejné správy55), které umožňují dálkový přístup a slouží k poskytování digitálních služeb56) podle tohoto zákona. 
 
	(2) Informačními systémy veřejné správy ve věcech územního plánování a stavebního řádu (dále jen „informační systém stavební správy“) jsou 
 
a) portál stavebníka, 
 
b) národní geoportál územního plánování, 
 
c) evidence stavebních postupů, 
 
d) evidence elektronických dokumentací, 
 
e) informační systém identifikačního čísla stavby a 
 
f) informační systém stavebního řízení. 
 
	(3) Informační systémy stavební správy neslouží k výkonu působnosti jiného stavebního úřadu s výjimkou jejich působnosti jako dotčeného orgánu. Údaje o stavbách v areálu jaderného zařízení a stavbách a pozemcích důležitých pro obranu a bezpečnost státu a řízeních s nimi souvisejících se s výjimkou národního geoportálu územního plánování v informačních systémech stavební správy neevidují. 
 
	(4) V národním geoportálu územního plánování se údaje podle odstavce 3 vedou a zobrazují v rozsahu údajů poskytnutých Ministerstvem vnitra, Ministerstvem obrany, zpravodajskými službami České republiky, Policií České republiky, Hasičským záchranným sborem České republiky, Národním bezpečnostním úřadem, Národním úřadem pro kybernetickou bezpečnost a Generální inspekcí bezpečnostních sborů, s ohledem na zajištění obrany, bezpečnosti a utajení jejich činnosti. 
 
	(5) Informační systémy stavební správy zajišťují informování účastníků řízení podle části šesté a dotčených osob při vydávání opatření obecné povahy podle tohoto zákona o změně údajů v nich vedených. Způsob a podmínky informování účastníků řízení a dotčených osob při vydávání opatření obecné povahy podle tohoto zákona stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 268  

Portál stavebníka 

	(1) Portál stavebníka umožňuje zejména 
 
a) činit digitální úkony vůči stavebnímu úřadu a dotčenému orgánu, který činí úkony podle jiného právního předpisu sloužící jako podklad pro vydání rozhodnutí v řízení podle tohoto zákona, 
 
b) podávat žádosti vlastníku veřejné dopravní nebo technické infrastruktury a poskytovat vyjádření vlastníka veřejné dopravní nebo technické infrastruktury, 
 
c) vkládat údaje a dokumenty do národního geoportálu územního plánování, do evidence stavebních postupů, do evidence elektronických dokumentací a do digitální mapy veřejné správy57), poskytovat je a odkazovat na ně. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo zřídí vlastníku veřejné dopravní a technické infrastruktury přístup k datovému rozhraní portálu stavebníka na základě jeho žádosti. 
 
	(3) Podrobnosti provozu a datového rozhraní portálu stavebníka stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 269  

Národní geoportál územního plánování 

	(1) Národní geoportál územního plánování, který je agendovým informačním systémem, slouží pro 
 
a) zveřejnění výstupů z územně plánovací činnosti, 
 
b) zabezpečení přístupu k evidenci územně plánovací činnosti, 
 
c) sledování postupu pořizování územně plánovací dokumentace, 
 
d) poskytování prostorových dat k plánovanému využití území, 
 
e) zpřístupňování a poskytování dalších dat, která souvisí s územním plánováním a územním rozvojem a která určí Nejvyšší stavební úřad ministerstvo, a 
 
f) další činnosti vyplývající z tohoto zákona nebo jeho prováděcích právních předpisů. 
 
	(2) Při výkonu územně plánovací činnosti lze na elektronický dokument vedený v národním geoportálu územního plánování odkázat namísto jeho přiložení. 
 
	(3) V národním geoportálu územního plánování jsou v jednotných standardech zveřejňovány vybrané části územně plánovacích dokumentací a vymezení zastavěného území, popřípadě dalších nástrojů územního plánování. 
 
	(4) Ministerstvo obrany vkládá do národního geoportálu územního plánování data vztahující se k jeho působnosti v elektronické podobě ve strojově čitelném formátu. 
 
	(5) Orgán územního plánování eviduje jednotlivé úkony v národním geoportálu územního plánování a vkládá do něj veškeré písemnosti. Data z vlastní územně plánovací činnosti vkládá v elektronické podobě i ve strojově čitelném formátu, včetně prostorových dat ve vektorové formě, a to bezodkladně po jejich vzniku. 
 
	(6) Přístup k datům zveřejněným v národním geoportálu územního plánování lze omezit nebo odepřít, pokud je to v zájmu veřejné bezpečnosti, zajištění obrany státu nebo ochrany mezinárodních vztahů nebo by jejich zpřístupněním byla porušena ochrana práv třetích osob plynoucích z jiných právních předpisů; pro omezení nebo odepření přístupu k datům zveřejněným v národním geoportálu územního plánování se použije obdobně § 11d zákona č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů. 
 
	(7) Náležitosti obsahu národního geoportálu územního plánování, podrobnosti formy a způsobu vkládání a poskytování údajů v něm vedených stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 270  

Evidence stavebních postupů 

	(1) Evidence stavebních postupů slouží stavebnímu úřadu a dotčenému orgánu, který činí úkony podle jiného právního předpisu sloužící jako podklad pro vydání rozhodnutí v řízení podle tohoto zákona, k ukládání 
 
a) podání a jiných písemností, 
 
b) rozhodnutí a jiných úkonů stavebního úřadu nebo dotčeného orgánu, 
 
c) informací o oprávněné úřední osobě nebo osobách. 
 
	(2) Evidence stavebních postupů dále slouží vlastníkovi dopravní nebo technické infrastruktury k doručování vyjádření z hlediska možnosti a způsobu napojení záměru nebo k podmínkám dotčených ochranných a bezpečnostních pásem. 
 
	(3) Prováděcí právní předpis stanoví 
 
a) údaje, které se vkládají do evidence stavebních postupů, 
 
b) způsob zaznamenávání úkonů a vkládání písemností, včetně přípustných formátů, 
 
c) metadata náležející k úkonu nebo písemnosti a 
 
d) dobu uchování údajů v evidenci stavebních postupů. 
 
§ 271  

Evidence elektronických dokumentací 

	(1) Do evidence elektronických dokumentací se vkládá dokumentace pro povolení záměru, projektová dokumentace s výjimkou projektové dokumentace pro provádění stavby a výsledky zeměměřických činností, včetně souvisejících informací, za účelem plnění povinností podle tohoto zákona. 
 
	(2) Žadatel vloží projektovou dokumentaci nebo dokumentaci pro povolení záměru do evidence elektronických dokumentací prostřednictvím portálu stavebníka. Není-li elektronické podání, jehož přílohou je projektová dokumentace nebo dokumentace pro povolení záměru, učiněno prostřednictvím portálu stavebníka, vloží projektovou dokumentaci nebo dokumentaci pro povolení záměru do evidence elektronických dokumentací stavební úřad nebo dotčený orgán, vůči kterému bylo podání učiněno. 
 
	(3) Stavební úřad dále vkládá do evidence elektronických dokumentací projektovou dokumentaci nebo dokumentaci pro povolení záměru ověřenou stavebním úřadem po nabytí právní moci rozhodnutí. 
 
	(4) Podrobnosti formy a způsobu vkládání projektové dokumentace a dokumentace pro povolení záměru, vedení evidence elektronických dokumentací, datovou strukturu, požadované formáty projektové dokumentace, formy a podmínky poskytování údajů z evidence elektronických dokumentací, dobu uchovávání údajů v evidenci elektronických dokumentací a datové rozhraní pro přístup do ní stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 272  

Přístup do evidencí 

	(1) Právo na přístup k údajům a elektronickým dokumentům v evidenci stavebních postupů a v evidenci elektronických dokumentací má ten, kdo má podle správního řádu právo nahlížet do spisu. U staveb v působnosti jiného stavebního úřadu lze z důvodů důležitých pro obranu a bezpečnost státu usnesením odepřít nahlížení do projektové dokumentace a dokumentace pro povolení záměru. 
 
	(2) Právo na přístup k projektové dokumentaci má dále ten, kdo se k ní má vyjádřit podle tohoto zákona nebo jiného právního předpisu, a projektant. 
 
	(3) Právo na přístup k projektové dokumentaci ve strojově čitelném formátu má ten, kdo předloží souhlas stavebníka nebo vlastníka stavby, které se tato dokumentace týká. 
 
	(4) Právo na přístup k vyjádření vlastníka veřejné dopravní nebo technické infrastruktury v evidenci stavebních postupů má rovněž ten, kdo prostřednictvím portálu stavebníka o vyjádření požádal. 
 
	(5) Osoba oprávněná k přístupu do evidencí má právo na dálkový přístup, včetně strojového vyhledávání informací, a pořizování výpisů a kopií. 
 
§ 273  

Informační systém identifikačního čísla stavby 

	(1) Informační systém identifikačního čísla stavby slouží k evidenci popisných údajů o stavbách a zařízeních a přidělování jedinečného identifikátoru stavby nebo zařízení, který umožňuje identifikovat stavbu nebo zařízení v informačních systémech stavební správy. 
 
	(2) Stavební úřad bez zbytečného odkladu po zahájení řízení přidělí stavbě nebo zařízení identifikační číslo stavby a vloží údaje o stavbě nebo zařízení do informačního systému identifikačního čísla stavby; po vydání rozhodnutí ve věci stavební úřad bez zbytečného odkladu aktualizuje údaje vedené o stavbě nebo zařízení v informačním systému identifikačního čísla stavby. 
 
	(3) Způsob členění staveb a zařízení pro účely jejich evidence v informačním systému identifikačního čísla stavby, zapisované údaje o nich a způsob přidělování identifikačního čísla stavby nebo zařízení stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 274  

Informační systém stavebního řízení 

	Informační systém stavebního řízení je agendový informační systém, který slouží k výkonu působnosti 
 
a) stavebních úřadů, 
 
b) dotčených orgánů, činí-li úkony podle jiného právního předpisu sloužící jako podklad pro vydání rozhodnutí v řízení podle tohoto zákona, 
 
c) ústředních správních úřadů při výkonu kontroly působnosti orgánů státní stavební správy. 
 
§ 275  

Spisová služba 

	Orgány územního plánování a státní stavební správy vykonávají spisovou službu v elektronické podobě v elektronických systémech spisové služby. Při výkonu spisové služby mohou odkazovat na údaje a dokumenty uložené v národním geoportálu územního plánování, evidenci stavebních postupů a evidenci elektronických dokumentací. 
 
ČÁST OSMÁ 

VÝKON ČINNOSTI AUTORIZOVANÝCH INSPEKTORŮ 

§ 276  

	Autorizovaný inspektor vydává odborné posudky autorizovaného inspektora pro účely kolaudace staveb a pro účely posouzení souladu projektové dokumentace nebo dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu s požadavky na výstavbu, popřípadě technickými předpisy a technickými normami. 
 
§ 277 

Podmínky výkonu činnosti 

	(1) Oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora udělí Nejvyšší stavební úřad ministerstvo fyzické osobě, která 
 
a) je plně svéprávná, 
 
b) dosáhla magisterského vzdělání architektonického nebo stavebního směru, 
 
c) je autorizovanou osobou, 
 
d) má nejméně 15 let praxe v projektové činnosti nebo v odborném vedení provádění staveb anebo na stavebním úřadu, má-li osvědčení o zvláštní odborné způsobilosti podle jiného právního předpisu58), 
 
e) je bezúhonná, 
 
f) prokázala odborné znalosti a zkušenosti potřebné pro výkon funkce při zkoušce před odbornou komisí, jejíž členy jmenuje a odvolává Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
	(2) Za splnění podmínek stanovených v odstavci 1 písm. a), b), c), e) a f) a po vyjádření České komory architektů nebo České komory autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě (dále jen „Komora“) může být oprávnění k činnosti autorizovaného inspektora uděleno i odborníkovi z vysoké školy, výzkumného pracoviště nebo vědeckého ústavu, i když nesplňuje stanovenou praxi. 
 
§ 278  

Žádost o udělení oprávnění 

	Žádost o udělení oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora obsahuje kromě obecných náležitostí podle správního řádu údaje a doklady osvědčující splnění podmínek pro výkon činnosti autorizovaného inspektora. Podrobnosti žádosti stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 279  

Bezúhonnost

	(1) Za bezúhonnou se pro účely udělení oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora nepovažuje osoba, 
 
a) která byla pravomocně odsouzena za trestný čin spáchaný úmyslně, pokud se na ni nehledí, jako by nebyla odsouzena, a 
 
b) které bylo Komorou pravomocně uloženo disciplinární opatření ve formě pozastavení nebo odnětí autorizace, nebylo-li na návrh autorizované osoby zrušeno. 
 
	(2) Ustanovení § 51 odst. 2 a 3 se použije obdobně. 
 
	(3) Komora bezodkladně uvědomí Nejvyšší stavební úřad ministerstvo o pravomocném uložení disciplinárního opatření autorizovanému inspektorovi spočívajícího v pozastavení nebo odnětí autorizace. 
 
§ 280 

Doba platnosti a zánik oprávnění 

	(1) Oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora se uděluje s působností pro celé území České republiky na dobu 10 let. Tato doba bude na žádost prodloužena bez vykonání zkoušky nejvýše o 10 let, a to i opakovaně, jestliže autorizovaný inspektor svou činnost soustavně vykonával. 
 
	(2) Oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora zaniká 
 
a) dnem doručení písemného prohlášení autorizovaného inspektora o ukončení činnosti Nejvyššímu stavebnímu úřadu ministerstvu, 
 
b) uplynutím doby podle odstavce 1, 
 
c) dnem právní moci rozhodnutí soudu, kterým byla omezena jeho svéprávnost, nebo 
 
d) ztrátou bezúhonnosti. 
 
§ 281  

Zrušení oprávnění 

	(1) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo rozhodne o zrušení oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora, jestliže 
 
a) při své činnosti opakovaně nebo závažně porušil veřejné zájmy, které měl chránit, nebo 
 
b) se dopustil jednání neslučitelného s postavením autorizovaného inspektora. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo může rozhodnout o zrušení oprávnění k výkonu činnosti autorizovaného inspektora též pro jeho nečinnost trvající déle než 3 roky. 
 
Výkon činnosti autorizovaného inspektora 

§ 282 

	(1) Právnická osoba může se souhlasem Nejvyššího stavebního úřadu ministerstva vykonávat činnost autorizovaného inspektora, pokud je bezúhonná a zabezpečí výkon činnosti autorizovaným inspektorem; ustanovení § 51 odst. 2 a 3 se použije obdobně. Veřejná obchodní společnost, jejímiž společníky jsou výlučně autorizovaní inspektoři, může činnost autorizovaného inspektora vykonávat bez souhlasu Nejvyššího stavebního úřadu ministerstva. 
 
	(2) Vykonávají-li autorizovaní inspektoři činnost ve společnosti, upraví si vzájemné vztahy písemnou smlouvou. Společníky společnosti mohou být výlučně autorizovaní inspektoři. Společníci společnosti jsou povinni vykonávat činnost ve společném sídle podnikání. 
 
§ 283  

	(1) Autorizovaný inspektor vykonává svoji činnost za úplatu, která se sjednává písemnou smlouvou. 
 
	(2) Autorizovaný inspektor odpovídá za škodu způsobenou výkonem své činnosti. Před započetím činnosti a po celou dobu jejího trvání musí být pojištěn pro případ odpovědnosti za škodu. Pojištěním musí být kryta škoda, která může být způsobena výkonem činnosti autorizovaného inspektora. Na požádání osoby, se kterou autorizovaný inspektor uzavírá smlouvu podle odstavce 1, je povinen sdělit výši částky, na kterou je pojištěn. 
 
	(3) Autorizovaný inspektor je povinen vést o svých úkonech evidenci a uchovávat ji po dobu nejméně 5 let. 
 
	(4) Autorizovaný inspektor nesmí svoji činnost vykonávat u staveb, na kterých se podílel, podílí nebo má podílet při jejich přípravě anebo provádění sám nebo osoba jemu blízká, kterou se pro účely tohoto zákona rozumí 
 
a) příbuzný v řadě přímé, sourozenec, manžel nebo partner, 
 
b) obchodní společnost, ve které je společníkem, 
 
c) družstvo, jehož je členem, 
 
d) osoba, se kterou je ve vztahu pracovním nebo služebním. 
 
§ 284  

Práva a povinnosti autorizovaného inspektora 

	(1) Autorizovaný inspektor je v rozsahu oboru, popřípadě specializace své autorizace, oprávněn vydávat odborné posudky autorizovaného inspektora. Odborný posudek autorizovaného inspektora pro účely kolaudace musí obsahovat minimálně 
 
a) identifikační údaje stavebníka, 
 
b) druh, účel stavby, číslo popisné nebo evidenční u změny dokončené stavby, 
 
c) údaje o oprávnění provést stavbu, 
 
d) údaje o zkušebním provozu, pokud byl prováděn, popřípadě o předčasném užívání stavby, 
 
e) datum ověření splnění podmínek vydání odborného posudku, 
 
f) výsledek ověření splnění podmínek vydání odborného posudku, 
 
g) jméno a příjmení, podpis, otisk razítka autorizovaného inspektora a datum vystavení odborného posudku. 
 
	(2) Odborný posudek autorizovaného inspektora pro účely kolaudace dokládá, že skutečné provedení stavby nebo její části, kterou lze samostatně užívat, je v souladu s ověřenou dokumentací nebo jejími povolenými změnami, umožňuje povolený účel užívání a splňuje požadavky na výstavbu. 
 
	(3) Odborný posudek pro účely kolaudace je autorizovaný inspektor oprávněn vydat pouze tehdy, pokud ověřil splnění podmínek uvedených v odstavci 2. 
 
	(4) Odborný posudek autorizovaného inspektora pro účely posouzení souladu projektové dokumentace nebo dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu s požadavky na výstavbu, popřípadě technickými předpisy a technickými normami musí obsahovat minimálně 
 
a) identifikační údaje stavebníka, 
 
b) popis záměru, 
 
c) údaje o posuzované projektové dokumentaci nebo dokumentaci jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu, 
 
d) údaje o postupu při ověřování podmínek vydání odborného posudku, 
 
e) datum ověření splnění podmínek vydání odborného posudku, 
 
f) výsledek ověření splnění podmínek vydání odborného posudku, 
 
g) jméno a příjmení, podpis, otisk razítka autorizovaného inspektora a datum vystavení odborného posudku. 
 
	(5) Odborný posudek autorizovaného inspektora podle odstavce 4 dokládá, že posouzená projektová dokumentace nebo dokumentace jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1 písm. e) až n) a odstavci 2 přílohy č. 2 k tomuto zákonu je v souladu s požadavky na výstavbu, popřípadě technickými předpisy a technickými normami. 
 
	(6) Odborný posudek uvedený v odstavci 4 je autorizovaný inspektor oprávněn vydat pouze tehdy, pokud ověřil splnění podmínek uvedených v odstavci 5. 
 
	(7) (4) Odborný posudek autorizovaného inspektora nemůže být vydán pro stavby sloužící přípravě, otvírce a dobývání ložisek, jakož i úpravě a zušlechťování nerostů prováděné v souvislosti s jejich dobýváním, stavby sloužící jako sklady výbušnin a pro stavby vodních děl. 
 
	(8) (5) Autorizovaný inspektor je povinen na výzvu stavebního úřadu a na jeho náklad poskytnout v rozsahu své odborné kvalifikace expertní součinnost. 
 
§ 285  

Příprava a provádění zkoušek 

	(1) Provádění přípravy a zkoušek uchazečů, vedení evidence autorizovaných inspektorů a další úkony s tím související organizačně zajišťuje Komora. K zabezpečení jednotného postupu podle věty první zřizují komory společný koordinační orgán schvalovaný na jejich návrh Nejvyšším stavebním úřadem ministerstvem. Náklady spojené s přípravou na zkoušku a s jejím vykonáním nese uchazeč. 
 
	(2) Koordinační orgán na základě pověření Komory zajišťuje koordinační, organizační a administrativní záležitosti a odborné vzdělávání potřebné k jednotnému postupu při výkonu činnosti autorizovaných inspektorů. 
 
	(3) Komora shromažďuje, eviduje, aktualizuje a poskytuje informace nezbytné pro činnost autorizovaného inspektora. Na úhradě nákladů spojených s touto činností se autorizovaný inspektor každoročně podílí příspěvkem ve prospěch Komory. Výše příspěvku je shodná s příspěvkem určeným členům Komory. 
 
	(4) Postup při jmenování členů koordinačního orgánu, jeho činnost, přípravu, provádění a obsah zkoušek a náležitosti a způsob vedení evidence autorizovaných inspektorů stanoví prováděcí právní předpis. 
 
§ 286  

Působnost Nejvyššího stavebního úřadu ministerstva

	Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo kontroluje přípravu ke zkoušce, osnovy a postup při provádění zkoušek, spočívající v ověření odborných znalostí autorizovaného inspektora, podklady pro jmenování a odvolávání autorizovaných inspektorů, činnost Komory a výkon agendy s tím související. V součinnosti se stavebními úřady vykonává též kontrolu činnosti autorizovaných inspektorů. 
 
ČÁST DEVÁTÁ 

KONTROLA A OPATŘENÍ K NÁPRAVĚ 

HLAVA I 

KONTROLA VE VĚCECH ÚZEMNÍHO PLÁNOVÁNÍ 

§ 287 

Působnost

	(1) Kontrolu ve věcech územního plánování vykonávají Nejvyšší stavební úřad ministerstvo a krajský úřad. 
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo vykonává kontrolu 
 
a) orgánů krajů, 
 
b) orgánů hlavního města Prahy a 
 
c) zástupců pořizovatele. 
 
	(3) Krajský úřad vykonává kontrolu 
 
a) orgánů obcí a 
 
b) zástupců pořizovatele. 
 
	(4) Kontrola ve věcech územního plánování zahrnuje v případě orgánů obcí, hlavního města Prahy a krajů kontrolu nad výkonem přenesené i samostatné působnosti. 
 
§ 288 

Předmět kontroly 

	(1) Při výkonu kontroly ve věcech územního plánování Nejvyšší stavební úřad ministerstvo a krajský úřad kontrolují dodržování tohoto zákona, právních předpisů vydaných k jeho provedení, opatření obecné povahy a rozhodnutí vydaných na základě tohoto zákona, jakož i dodržování usnesení vlády, směrnic ústředních správních úřadů, jakož i opatření příslušných orgánů veřejné správy přijatých při kontrole výkonu přenesené působnosti. 
 
	(2) Kontrola se vztahuje i na usnesení, rozhodnutí a jiná opatření přijatá v samostatné i přenesené působnosti. 
 
	(3) Kontrola může být vykonána i v průběhu pořizování územně plánovací dokumentace. 
 
§ 289 

Nápravná opatření 

	(1) Byly-li při kontrole zjištěny nedostatky, vyzve Nejvyšší stavební úřad ministerstvo nebo krajský úřad, se zřetelem na jejich charakter a následky, nebo možné následky, ke zjednání nápravy v přiměřené lhůtě; přitom může do doby zjednání nápravy zcela nebo zčásti pozastavit výkon činnosti, při níž dochází k porušování povinností. 
 
	(2) Je-li podle odstavce 1 pozastaveno pořizování územně plánovací dokumentace, může námitky proti kontrolním zjištěním podat i kraj nebo obec, pro které je územně plánovací dokumentace pořizována. 
 
	(3) Bylo-li pozastaveno pořizování územně plánovací dokumentace, lze v jejím pořizování pokračovat až po potvrzení kontrolního orgánu o zjednání nápravy. 
 
	(4) Je-li pořizovatel nečinný, stanoví mu kontrolní orgán přiměřenou lhůtu, ve které má úkon učinit. 
 
§ 290  

Kontrola výkonu samostatné působnosti 

	Při kontrole usnesení, rozhodnutí a jiných opatření orgánů obcí, hlavního města Prahy a krajů v samostatné působnosti ve věcech územního plánování se ustanovení hlavy šesté a hlavy sedmé části první zákona o obcích, hlavy desáté a hlavy jedenácté části první zákona o hlavním městě Praze a hlav šesté a sedmé zákona o krajích použijí obdobně. 
 
HLAVA II 

KONTROLA VE VĚCECH STAVEBNÍHO ŘÁDU 

	Díl 1 

	Stavební kontrola 

	§ 291  

	Obecné ustanovení 

	Stavební úřady kontrolují plnění povinností vyplývajících z tohoto zákona, jiných právních předpisů v mezích jejich působnosti a z rozhodnutí a opatření obecné povahy vydaných podle tohoto zákona. 
 
	§ 292  

	Kontrola

	(1) Stavební úřad provádí kontrolu za účelem zajištění ochrany veřejných zájmů chráněných tímto zákonem. Na podnět dotčeného orgánu zahájí stavební úřad kontrolu vždy. Obsahuje-li povolení záměru podmínky k ochraně veřejných zájmů stanovené na základě vyjádření, koordinovaného vyjádření nebo závazného stanoviska dotčeného orgánu, je dotčený orgán příslušný ke kontrole jejich dodržování; stavební úřad poskytne součinnost potřebnou ke kontrole těchto podmínek. 
 
	(2) Je-li na základě kontroly zahájeno správní řízení, doručuje se stejnopis protokolu účastníkům řízení a dotčeným orgánům spolu s oznámením o zahájení řízení nebo s rozhodnutím, které je prvním úkonem stavebního úřadu v řízení. 
 
	(3) Na výzvu stavebního úřadu je povinen se kontroly zúčastnit stavebník, a je-li to nezbytné, též vlastník stavby, hlavní projektant, projektant, zhotovitel, stavbyvedoucí a osoba vykonávající stavební dozor. Výzva musí být písemná a doručuje se do vlastních rukou s nejméně pětidenním předstihem. Ve výzvě musí být uvedeno, kdo, kdy, kam, v jaké věci a z jakého důvodu se má dostavit a jaké jsou právní následky v případě, že se nedostaví. 
 
	(4) Stavební úřad může v rámci kontroly ústně vyzvat kontrolovanou osobu k odstranění zjištěných nedostatků a stanovit jí k tomu přiměřenou lhůtu, což zaznamená v protokolu. Nebudou-li nedostatky odstraněny ve stanovené lhůtě, postupuje stavební úřad podle § 294 nebo 295. Výzva obsahuje poučení o následcích spojených s neodstraněním zjištěných nedostatků. 
 
	(5) Pověření ke kontrole podle tohoto zákona lze vydat i ve formě průkazu, jehož vzor stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	§ 293  

	Vstup na pozemek a do stavby 

	(1) Kontrolující může při výkonu kontroly vstupovat v nezbytné míře na pozemek, na stavbu a do stavby pouze s vědomím jejich vlastníků; uvědomění vlastníka nevyžaduje písemnou formu. 
 
	(2) Kontrolující může vstoupit na pozemek nebo do stavby i bez vědomí jejich vlastníka v případě důvodného podezření na 
 
a) bezprostřední ohrožení života nebo zdraví osob nebo zvířat, nebo 
 
b) porušení povinností vyplývajících ze zákona za podmínky, že se kontrolujícímu nepodařilo vlastníka pozemku nebo stavby uvědomit. 
 
	(3) O vstupu podle odstavce 2 a jeho důvodech musí kontrolující vlastníka bez zbytečného odkladu písemně informovat. 
 
	(4) Kontrolující může vstoupit do obydlí bez souhlasu vlastníka nebo uživatele, jen pokud je to nezbytné pro ochranu života, zdraví nebo bezpečnosti osob. Je-li obydlí užíváno také pro podnikání nebo provozování jiné hospodářské činnosti, může kontrolující za účelem kontroly podle tohoto zákona vstoupit do obydlí vždy. Uživatel obydlí je v uvedených případech povinen kontrolujícímu vstup do obydlí umožnit. Vlastník je povinen umožnit pro účely podle odstavce 2 vykonání nezbytných zkoušek a měření použitím nezbytných technických zařízení či prostředků. Pokud je to třeba, přizve kontrolující i další osoby, ustanovení § 293 odst. 3 se použije přiměřeně. Kontrolující i přizvané osoby jsou povinny dbát, aby při vstupu na pozemek, na stavbu nebo do stavby nedošlo ke škodě, které bylo možné zabránit.
 
	(5) Hrozí-li nebezpečí z prodlení a jde-li o některý z důvodů podle odstavce 2 nebo 4, může si stavební úřad zjednat přístup na pozemek nebo do stavby. Policie České republiky poskytne stavebnímu úřadu na jeho žádost ochranu a součinnost podle zákona o Policii České republiky. 

(6) Pokud vlastník pozemku nebo stavby brání vstupu kontrolujícímu nebo jím přizvané osobě, může mu stavební úřad rozhodnutím, které je prvním úkonem stavebního úřadu v řízení, umožnění vstupu nařídit. Odvolání proti rozhodnutí nemá odkladný účinek.
 
	§ 294  

	Zakazující opatření 

	(1) Stavební úřad může i bez provedené kontroly zakázat 
 
a) stavební nebo montážní činnost, je-li prováděna v rozporu s tímto zákonem nebo jinými právními předpisy, 
 
b) odstraňování záměru, pokud je odstraňován v rozporu s tímto zákonem nebo jinými právními předpisy, 
 
c) užívání záměru, je-li užíván v rozporu s tímto zákonem nebo jinými právními předpisy. 
 
	(2) Stavební úřad může postupovat v řízení na místě. Vydání rozhodnutí může být prvním úkonem stavebního úřadu v řízení; odvolání proti rozhodnutí nemá odkladný účinek. 
 
	(3) V rozhodnutí o zakazujícím opatření může stavební úřad uložit další opatření, je-li to vzhledem k povaze a následkům činnosti, která se zakazuje, nezbytné, a stanovit lhůtu k jejich provedení. 
 
	§ 295  

	Opatření k nápravě 

	(1) Je-li to nezbytné k ochraně zákonem chráněného veřejného zájmu, stavební úřad může i bez provedené kontroly nařídit opatření k nápravě, které spočívá v povinnosti 
 
a) provést udržovací práce, zejména v případě nedostatečné údržby stavby, 
 
b) provést úpravy záměru, zejména při výskytu hygienických, bezpečnostních, požárních, provozních nebo jiných závad záměru, včetně překážek pro bezbariérový přístup a užívání, a dále v případě, že záměr nebo jeho užívání ohrožuje životní prostředí, architektonické nebo archeologické hodnoty nebo bezpečnost nebo plynulost provozu na pozemních komunikacích, 

b) provést nezbytné úpravy záměru, zejména 
1. při výskytu hygienických, bezpečnostních, požárních, provozních nebo jiných závad záměru, včetně překážek pro bezbariérový přístup a užívání, 
2. v případě, že záměr nebo jeho užívání ohrožuje životní prostředí,
3. pro ochranu architektonických a urbanistických hodnot,
4. v zájmu bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích,
5. za účelem vyhovění požadavkům obrany a bezpečnosti státu uplatněným příslušnými orgány (§ 36),
6. pro připojení stavby na technickou infrastrukturu, nebo vybavení sociálním nebo jiným hygienickým zařízením,
7. pro zajištění účinného odvádění a zneškodňování odpadních vod v souladu s právními předpisy, k usnadnění průtoku přívalových vod, k zamezení vnikání povrchových vod do staveb a na přilehlé pozemky,
8. zakonzervování rozestavěné stavby, jejíž provádění bylo přerušeno,
 
c) provést nutné zabezpečovací práce, zejména v případě, že jsou záměrem ohroženy životy nebo zdraví osob nebo zvířat, 
 
d) neodkladně odstranit záměr, zejména v případě, že jsou záměrem ohroženy životy nebo zdraví osob nebo zvířat, a záměr hrozí zřícením nebo sesuvem nebo 
 
e) vyklidit stavbu v případě, že jsou závadami na stavbě ohroženy životy nebo zdraví osob nebo zvířat, anebo má být nařízeno opatření k nápravě podle písmene c) nebo d). 
 
	(2) Opatření k nápravě podle odstavce 1 se nařizuje vlastníku stavby nebo pozemku, na němž se záměr nachází. Opatření k nápravě podle odstavce 1 písm. e) se nařizuje též všem osobám, které stavbu užívají nebo se ve stavbě zdržují. 
 
	(3) V rozhodnutí o nařízení opatření k nápravě stavební úřad stanoví zejména rozsah, způsob a podmínky jeho provedení a lhůtu k jeho provedení. 
 
	(4) Vyžaduje-li provedení opatření k nápravě projektovou dokumentaci nebo jiné podklady, stavební úřad nařídí jejich obstarání vlastníku záměru nebo pozemku, na němž se záměr nachází, a stanoví lhůtu k jejich předložení. Nesplní-li vlastník nařízenou povinnost, obstará tyto podklady stavební úřad, který následně rozhodnutím uloží vlastníku povinnost uhradit náklady na jejich obstarání; na tuto povinnost stavební úřad vlastníka předem písemně upozorní. 
 
	(5) Při nařízení opatření k nápravě podle odstavce 1 písm. c), d) a e) může stavební úřad postupovat v řízení na místě. Vydání rozhodnutí může být prvním úkonem stavebního úřadu v řízení; odvolání proti rozhodnutí nemá odkladný účinek. V případě ústního vyhlášení rozhodnutí se písemné potvrzení uvede jako součást protokolu o kontrole. Písemné potvrzení obsahuje náležitosti rozhodnutí podle § 68 správního řádu; ustanovení § 67 odst. 3 správního řádu se nepoužije. 
 
	(6) Rozhodnutí o nařízení opatření k nápravě podle odstavce 1 písm. e) doručí stavební úřad vyklizovaným osobám, vlastníkovi stavby, vyklizující osobě a obci; v případě ústního vyhlášení rozhodnutí písemné potvrzení o vydání tohoto rozhodnutí doručí stavební úřad vyklizovaným osobám, vlastníkovi stavby, vyklizující osobě a obci bez zbytečného odkladu. Osoby, které se ve stavbě zdržují, ale nejsou stavebnímu úřadu známy, se o vydaném rozhodnutí vyrozumí informací umístěnou na místě stavby před provedením vyklizení. 
 
	(7) U nařízení opatření k nápravě podle odstavce 1 písm. a) až d) jsou nájemci bytů a nebytových prostor účastníky řízení, pokud jejich práva vyplývající z nájmu mohou být přímo dotčena plněním povinností nařízených stavebním úřadem. 
 
	§ 296  

	Provedení opatření k nápravě 

	(1) Hrozí-li u provedení opatření k nápravě podle § 295 odst. 1 písm. c), d) nebo e) nebezpečí z prodlení, zajistí provedení nařízeného opatření k nápravě stavební úřad prostřednictvím osoby, která je podle jiného právního předpisu oprávněna k provedení nařízených prací; při stanovení této osoby se zákon o veřejných zakázkách nepoužije. Této osobě může stavební úřad provedení opatření k nápravě nařídit rozhodnutím, které může být vydáno jako první úkon stavebního úřadu v řízení. 
 
	(2) Náklady na provedení opatření k nápravě je povinen uhradit vlastník stavby nebo pozemku, na němž se záměr nachází. Nedošlo-li mezi osobou, prostřednictvím které stavební úřad zajišťuje provedení nařízeného opatření k nápravě, a vlastníkem k dohodě o zaplacení, stavební úřad uhradí náklady na provedení opatření k nápravě a rozhodnutím uloží vlastníkovi povinnost náklady uhradit stavebnímu úřadu. 
 
	§ 297 

	Opatření na sousedním pozemku nebo stavbě 

	(1) Je-li nezbytné pro provedení nařízeného opatření k nápravě, aby vlastník sousedního pozemku nebo stavby, nebo osoba, která má k sousednímu pozemku nebo stavbě jiné věcné právo, strpěli nezbytné omezení, a nedošlo-li mezi dotčenými osobami k dohodě, stavební úřad může z moci úřední nebo na žádost vlastníka stavby nebo pozemku, na němž se záměr nachází, uložit opatření na sousedním pozemku nebo stavbě přiměřené okolnostem. 
 
	(2) Stavební úřad v rozhodnutí o opatření na sousedním pozemku nebo stavbě stanoví 
 
a) účel uloženého opatření, 
 
b) jakého pozemku nebo stavby nebo jejich části se opatření týká, 
 
c) vymezení prováděné činnosti na sousedním pozemku nebo stavbě a 
 
d) podmínky omezení, zejména časové rozmezí provádění činnosti. 
 
	(3) Účastníkem řízení o opatření na sousedním pozemku nebo stavbě je ten, o jehož povinnosti je řízení vedeno, a ten, jehož právo má být opatřením na sousedním pozemku nebo stavbě založeno nebo jehož konání nebo opomenutí bylo důvodem pro zahájení řízení o uložení opatření k nápravě. 
 
	(4) Nerozhodne-li stavební úřad jinak, odvolání proti rozhodnutí o opatření na sousedním pozemku nebo stavbě nemá odkladný účinek. 
 
	(5) Při postupu podle uloženého opatření na sousedním pozemku nebo stavbě je každý povinen dbát, aby co nejméně rušil užívání sousedního pozemku nebo stavby a aby prováděnými pracemi nevznikla škoda, které je možno zabránit. 
 
	(6) Po skončení prací je povinen ten, jehož právo bylo opatřením na sousedním pozemku nebo stavbě založeno, uvést sousední pozemek nebo stavbu do předchozího stavu. 
 
	Díl 2 

	Kontrola výkonu působnosti stavebních úřadů 

	§ 298  

	Působnost

	(1) Kontrolu výkonu působnosti 
 
a) Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu a krajských stavebních úřadů ve věcech stavebního řádu vykonává Nejvyšší stavební úřad, 
 
b) krajských stavebních úřadů ve věcech stavebního řádu vykonává Specializovaný a odvolací stavební úřad. 

a) Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu, krajských úřadů a obecních stavebních úřadů ve věcech stavebního řádu vykonává ministerstvo, 

b) obecních stavebních úřadů ve věcech stavebního řádu vykonává krajský úřad.
 
	(2) Nejvyšší stavební úřad a Specializovaný a odvolací stavební úřad Ministerstvo a krajský úřad kontrolují dodržování tohoto zákona, právních předpisů vydaných k jeho provedení a rozhodnutí a opatření obecné povahy vydaných na základě tohoto zákona, jakož i dodržování usnesení vlády a směrnic ústředních správních úřadů. 
 
	§ 299  

	Nápravná opatření 

	Nejvyšší stavební úřad a Specializovaný a odvolací stavební úřad Ministerstvo a krajský úřad mohou při výkonu kontroly ukládat opatření k odstranění nebo prevenci zjištěných nedostatků v přiměřené lhůtě; do doby zjednání nápravy mohou pozastavit nebo omezit výkon činnosti, při níž dochází k porušování právní povinnosti. 
 
HLAVA III 

KONTROLA VÝKONU PŘENESENÉ PŮSOBNOSTI PŘI VYDÁVÁNÍ PROVÁDĚCÍHO PRÁVNÍHO PŘEDPISU 

§ 300  

	Při kontrole vydávání a obsahu prováděcího právního předpisu vydaného územním samosprávným celkem se ustanovení hlavy šesté části první zákona o obcích použijí obdobně s tím, že namísto krajského úřadu provede kontrolu Nejvyšší stavební úřad ministerstvo. 
 
ČÁST DESÁTÁ 

PŘESTUPKY

§ 301 

Přestupky osob 

	(1) Přestupku se dopustí ten, kdo 
 
a) provede záměr bez povolení, které je podle tohoto zákona vyžadováno, 
 
b) provede záměr v rozporu s povolením podle tohoto zákona, 
 
c) užívá záměr vyžadující povolení bez tohoto povolení, 
 
d) v rozporu s § 230 odst. 1 užívá stavbu bez kolaudačního rozhodnutí, 
 
e) v rozporu s § 230 odst. 3 užívá nedokončenou stavbu, 
 
f) v rozporu s § 230 odst. 2 užívá jednoduchou stavbu bez kolaudačního rozhodnutí, 
 
g) užívá stavbu v rozporu s kolaudačním rozhodnutím, 
 
h) užívá jednoduchou stavbu v rozporu s povolením stavebního úřadu nebo užívá jednoduchou stavbu v rozporu s rozhodnutím o změně v užívání podle § 244, 
 
i) užívá stavbu v rozporu s povolením předčasného užívání podle § 236, 
 
j) provede zkušební provoz bez rozhodnutí podle § 237, 
 
k) provede zkušební provoz v rozporu s rozhodnutím podle § 237, 
 
l) v rozporu s § 247 odst. 1 odstraní stavbu, která podléhá povolení, bez povolení odstranění stavby, 
 
m) v rozporu s § 247 odst. 1 odstraní stavbu, která obsahuje azbest, bez povolení odstranění stavby, nebo 
 
n) odstraní stavbu v rozporu s povolením odstranění stavby nebo rozhodnutím o nařízení odstranění stavby. 
 
	(2) Přestupku se dopustí ten, kdo poruší zakazující opatření podle § 294 nebo neplní uložená opatření k nápravě podle § 295. 
 
	(3) Za přestupek lze uložit pokutu 
 
a) do 400 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. c) nebo d), 
 
b) do 1 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. f), g), h), i), j), k), l) nebo n), nebo odstavce 2, 
 
c) do 2 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. a), b), e) nebo m), nebo 
 
d) do 4 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. a) nebo b), jestliže se jedná o záměr ve zvláště chráněném území podle zákona o ochraně přírody a krajiny, v ochranném pásmu, na nezastavitelném pozemku, v nezastavěném území, o záměr EIA nebo o záměr vyžadující vydání integrovaného povolení. 
 
	(4) Při určení druhu správního trestu a jeho výměry se u fyzické osoby přihlédne k jejím osobním poměrům a u právnické nebo podnikající fyzické osoby k povaze její činnosti. 
 
§ 302 

Přestupky vybraných osob 

	(1) Stavebník se dopustí přestupku tím, že 
 
a) poruší některou z povinností podle § 160 odst. 1 a 2 nebo podle § 161 odst. 1 až 3, 
 
b) poruší některou z povinností v souvislosti s nálezem podle § 266 odst. 1 nebo 2, nebo 
 
c) nesplní oznamovací povinnost podle § 263 odst. 3. 
 
	(2) Zhotovitel se dopustí přestupku tím, že 
 
a) provede nebo odstraní stavbu v rozporu § 163 odst. 2 písm. a), 
 
b) poruší některou z povinností podle § 163 odst. 1 nebo § 163 odst. 2 písm. b) nebo c), nebo 
 
c) v rozporu s § 163 odst. 2 písm. d) nevede stavební deník nebo jednoduchý záznam o stavbě. 
 
	(3) Vlastník stavby nebo zařízení se dopustí přestupku tím, že poruší některou z povinností podle § 167 písm. a) až d) e). 
 
	(4) Vlastník technické nebo dopravní infrastruktury nebo provozovatel staveb a zařízení, z jejichž provozu vznikají omezení v území podle jiného právního předpisu, se dopustí přestupku tím, že nesplní povinnost podle § 63 odst. 2 písm. b) nebo c). 
 
	(5) Vlastník technické infrastruktury se dopustí přestupku tím, že nesplní některou z povinností podle § 168 písm. a) nebo b) nebo § 181 odst. 1. 
 
	(6) Zhotovitel, stavbyvedoucí, osoba vykonávající stavební dozor, dozor projektanta, technický dozor stavebníka, stavebník, autorizovaný inspektor nebo vlastník stavby se dopustí přestupku tím, že poruší oznamovací povinnost podle § 169. 
 
	(7) Za přestupek lze uložit pokutu 
 
a) do 400 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. a) nebo c), nebo odstavce 2 písm. c) anebo odstavců 3 až 6, 
 
b) do 1 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2 písm. b), 
 
c) do 2 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. b) nebo odstavce 2 písm. a), nebo 
 
d) do 4 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2 písm. a), jestliže jde o záměr v chráněném území podle zvláštních právních předpisů, v ochranném pásmu, na nezastavitelném pozemku, v nezastavěném území, o záměr EIA nebo o záměr vyžadující vydání integrovaného povolení. 
 
§ 303  

Přestupky fyzických osob 

	(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že v rozporu s § 155 provádí vybrané činnosti ve výstavbě bez oprávnění podle autorizačního zákona. 
 
	(2) Fyzická osoba se jako stavbyvedoucí dopustí přestupku tím, že poruší některou z povinností podle § 164. 
 
	(3) Fyzická osoba vykonávající stavební dozor se dopustí přestupku tím, že nevykonává řádně odborný dozor nad prováděním stavby svépomocí tím, že poruší některou z povinností podle § 165. 
 
	(4) Fyzická osoba se jako projektant územně plánovací dokumentace dopustí přestupku tím, že neodevzdá vybrané části územně plánovací dokumentace územně plánovací dokumentaci v jednotném standardu podle § 162 odst. 6. 
 
	(5) Za přestupek podle odstavců 1 až 4 lze uložit pokutu do 400 000 Kč. 
 
§ 304  

Společná ustanovení 

	(1) Přestupky podle tohoto zákona projednává stavební úřad příslušný podle § 32 až 35; přestupky podle § 302 odst. 4 a § 303 odst. 4 projednává krajský stavební úřad. 
 
	(2) Stavbou se pro účely této části rozumí též terénní úprava. 

(3) Dopustí-li se přestupku podle tohoto zákona obec nebo kraj, jehož obecní úřad nebo krajský úřad je stavebním úřadem příslušným vést řízení o přestupku, nadřízený správní orgán usnesením pověří k projednání přestupku jiný věcně příslušný stavební úřad ve svém správním obvodu.
 
ČÁST JEDENÁCTÁ 

SOUDNÍ PŘEZKUM 

§ 305  

Postavení stavebníka a vlastníka stavby 

	Není-li stavebník nebo vlastník stavby v řízení o žalobě proti rozhodnutí stavebního úřadu žalobcem, je účastníkem řízení osobou zúčastněnou na řízení. 
 
§ 306  

Lhůta pro podání žaloby 

	(1) Žalobu proti rozhodnutí stavebního úřadu, s výjimkou rozhodnutí o přestupku, lze podat do 1 měsíce poté, kdy bylo rozhodnutí žalobci oznámeno. 
 
	(2) Rozšířit žalobu na dosud nenapadené výroky nebo ji rozšířit o další žalobní body může žalobce jen ve lhůtě 2 měsíců poté, kdy mu bylo rozhodnutí oznámeno. 
 
§ 307  

Nepřípustnost

	(1) Žaloba proti rozhodnutí stavebního úřadu je nepřípustná, obsahuje-li pouze skutkové a právní důvody, které žalobce neuplatnil v řízení o odvolání, ač tak učinit mohl; to neplatí, jde-li o žalobu proti rozhodnutí, které bylo vydáno v řízení zahájeném z moci úřední, anebo kterým byla povolena stavba podléhající posouzení vlivů na životní prostředí. 
 
	(2) Návrh na zrušení opatření obecné povahy nebo jeho části je také nepřípustný, obsahuje-li pouze důvody, které navrhovatel neuplatnil v řízení o vydání opatření obecné povahy, ač tak učinit mohl; to neplatí, jde-li o opatření obecné povahy podléhající posouzení vlivů na životní prostředí. 
 
§ 308  

Odkladný účinek 

	Přizná-li soud žalobě odkladný účinek, projedná žalobu a rozhodne o ní přednostně s nejvyšším urychlením. 
 
§ 309  

Rozhodnutí o žalobě 

	(1) Nebrání-li tomu vady napadeného rozhodnutí nebo řízení, které předcházelo jeho vydání, přezkoumá soud všechny přípustné žalobní body. 
 
	(2) Je-li žaloba důvodná, bez dalšího dokazování je zcela zřejmé, jak by v případě jeho zrušení a vrácení stavebnímu úřadu k dalšímu řízení musel stavební úřad rozhodnout a navrhl-li takový postup žalobce nebo osoba zúčastněná na řízení, může soud rozsudkem napadené rozhodnutí změnit. 
 
	(3) Proti částem rozhodnutí stavebního úřadu, která byla změněna rozsudkem, není přípustné vést přezkumné řízení podle správního řádu. Obnova řízení podle správního řádu je přípustná pouze tehdy, bylo-li rozhodnutí stavebního úřadu dosaženo trestným činem. 
 
§ 310  

Přezkum územního rozvojového plánu 

	K řízení o zrušení územního rozvojového plánu nebo jeho části je příslušný Nejvyšší správní soud. 
 
ČÁST DVANÁCTÁ 

USTANOVENÍ SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ 

HLAVA I 

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 

§ 311  

Vztah ke správnímu řádu 

	(1) K přezkumu opatření obecné povahy podle správního řádu vydaného orgány obce je příslušný krajský úřad. K přezkumu opatření obecné povahy podle správního řádu vydaného orgány kraje je příslušný Nejvyšší stavební úřad příslušné ministerstvo. 
 
	(2) Územně plánovací dokumentaci nelze změnit rozhodnutím podle § 97 odst. 3 správního řádu. 
 
	(3) Územní rozvojový plán nelze přezkoumat v přezkumném řízení podle správního řádu. 
 
HLAVA II 

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ 

	Díl 1 

	Přechodná ustanovení k úřadům a úředníkům 

	§ 312  

	(1) Na Nejvyšší stavební úřad ministerstvo přechází výkon práv a povinností ze služebního poměru a z pracovněprávních vztahů státních zaměstnanců a zaměstnanců v pracovním poměru, zařazených nebo jmenovaných na služební nebo pracovní místo v ministerstvech a jiných správních úřadech a zajišťujících podle dosavadních právních předpisů výkon úkolů a činností spadajících podle tohoto nebo jiného zákona do působnosti Nejvyššího stavebního úřadu ministerstva. Podle věty první se však nepostupuje, pokud dotčení zaměstnanci zajišťují v ministerstvech a jiných správních úřadech v převažujícím rozsahu výkon úkolů a činností, které nespadají do působnosti Nejvyššího stavebního úřadu ministerstva podle tohoto nebo jiného zákona. Přechodem státních zaměstnanců ve služebním poměru na dobu neurčitou podle tohoto odstavce platí, že úspěšně vykonali úřednickou zkoušku pro příslušný obor státní služby, v němž budou úkoly a činnosti vykonávat u Nejvyššího stavebního úřadu v ministerstvu. 
 
	(2) Na Specializovaný a odvolací stavební úřad nebo krajský stavební úřad přechází výkon práv a povinností ze služebního poměru a z pracovněprávních vztahů státních zaměstnanců a zaměstnanců v pracovním poměru, zařazených nebo jmenovaných na služební nebo pracovní místo v ministerstvech a jiných správních úřadech a zajišťujících podle dosavadních právních předpisů výkon úkolů a činností spadajících podle tohoto nebo jiného zákona do působnosti Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu nebo krajského stavebního úřadu. Na tento přechod se odstavec 1 použije obdobně. 
 
	(3) Práva a povinnosti z pracovního poměru zaměstnanců obcí a krajů zařazených k výkonu práce do obecních a krajských úřadů, jakož i do úřadů městských obvodů a městských částí územně členěných statutárních měst, přecházejí z těchto obcí a krajů na stát v případech, kdy činnosti zajišťované těmito zaměstnanci přecházejí do působnosti orgánů státní stavební správy Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu podle tohoto nebo jiného zákona. Obdobně se postupuje v případě zaměstnanců hlavního města Prahy a městských částí hlavního města Prahy. 
 
	(4) Podmínkou přechodu práv a povinností z pracovního poměru zaměstnanců podle odstavce 3 na stát je předchozí písemná dohoda mezi Nejvyšším stavebním úřadem Specializovaným a odvolacím stavebním úřadem, zaměstnancem a územním samosprávným celkem. 
 
	(5) Dosavadní zaměstnanci krajů podle odstavce 3 se stávají zaměstnanci státu zařazenými k výkonu práce do Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu nebo do krajského stavebního úřadu v sídle kraje, z něhož práva a povinnosti z pracovního poměru podle odstavce 3 přecházejí. Dosavadní zaměstnanci obcí podle odstavce 3 se stávají zaměstnanci státu zařazenými k výkonu práce do krajského stavebního úřadu v sídle kraje, v jehož správním obvodu se obec nachází a z něhož práva a povinnosti z pracovního poměru podle odstavce 3 přecházejí. 
 
	(6) Dosavadní zaměstnanci městských částí hlavního města Prahy podle odstavce 3 se stávají zaměstnanci státu zařazenými k výkonu práce do Stavebního úřadu pro hlavní město Prahu. Dosavadní zaměstnanci Magistrátu hlavního města Prahy se stávají zaměstnanci státu zařazenými k výkonu práce do Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu nebo do Stavebního úřadu pro hlavní město Prahu. 
 
	(7) Návrh první systemizace služebních míst a první systemizace pracovních míst v Nejvyšším stavebním úřadu předloží předseda Nejvyššího stavebního úřadu Ministerstvu vnitra do 60 dnů ode dne jeho jmenování. První systemizace služebních míst a první systemizace pracovních míst ve Specializovaném a odvolacím stavebním úřadu a v krajských stavebních úřadech se stanoví s účinností od 1. července 2023. 
 
	§ 313  

	(1) Předseda Nejvyššího stavebního úřadu Státní tajemník ministerstva vyhlásí do 31. října 2022 výběrové řízení na služební místo ředitele Specializovaného a odvolacího stavebního úřadu. K výběrovému řízení podle věty první se mohou přihlásit dosavadní zaměstnanci krajů, kteří jsou vedoucími zaměstnanci stojícími v čele organizačních útvarů krajských úřadů a Magistrátu hlavního města Prahy, do jejichž působnosti náleží činnosti, které přecházejí do působnosti orgánů státní stavební správy podle tohoto nebo jiného zákona, a státní zaměstnanci ve služebním poměru na dobu neurčitou, kteří vykonávají státní službu v oboru státní služby, který je stanoven pro služební místo představeného, které má být obsazeno. 
 
	(2) Předseda Nejvyššího stavebního úřadu vyhlásí do 31. října 2022 výběrové řízení na služební místa ředitelů jednotlivých krajských stavebních úřadů a Stavebního úřadu pro hlavní město Prahu. K výběrovému řízení podle věty první se mohou přihlásit dosavadní zaměstnanci obcí a krajů, kteří jsou vedoucími zaměstnanci stojícími v čele organizačních útvarů obecních úřadů, krajských úřadů, úřadů městských obvodů a městských částí územně členěných statutárních měst nebo Magistrátu hlavního města Prahy a úřadů městských částí hlavního města Prahy, do jejichž působnosti náleží činnosti, které přecházejí do působnosti orgánů státní stavební správy podle tohoto nebo jiného zákona, a státní zaměstnanci ve služebním poměru na dobu neurčitou, kteří vykonávají státní službu v oboru státní služby stanoveném pro služební místo představeného, které má být obsazeno. 
 
	(3) (2) Na služební místo ředitele sekce obsazené zaměstnancem podle § 312 odst. 5 a 6 vyhlásí služební orgán výběrové řízení nejpozději do 18 měsíců od účinnosti systemizace podle § 312 odst. 7. Na služební místo ředitele odboru a vedoucího oddělení obsazené zaměstnanci podle § 312 odst. 5 a 6 vyhlásí služební orgán výběrové řízení nejpozději do 24 měsíců od účinnosti systemizace podle § 312 odst. 7. K výběrovému řízení se mohou přihlásit státní zaměstnanci ve služebním poměru na dobu neurčitou, kteří vykonávají státní službu na služebním místě ve stejném oboru státní služby, který je stanoven pro služební místo představeného, které má být obsazeno. Osoba, která byla jmenována na služební místo představeného na dobu určitou, se po dobu 3 let od uplynutí této doby považuje za osobu splňující předpoklady pro účast ve výběrovém řízení na služební místo představeného na stejný nebo nižší stupeň řízení. 
 
	(4) (3) Pro vznik služebního poměru zaměstnanců podle § 312 odst. 5 a 6 se použijí § 190 až 197, s výjimkou § 190 odst. 1 písm. d), § 191, 195a a 196 zákona o státní službě a dále § 200 a 201 zákona o státní službě obdobně s tím, že lhůty a doby tam stanovené se počítají ode dne nabytí účinnosti systemizace podle § 312 odst. 7. Ke dni vzniku služebního poměru rozhodne příslušný služební orgán o výši platu podle části deváté zákona o státní službě. Dnem vzniku služebního poměru těmto zaměstnancům platí, že úspěšně vykonali úřednickou zkoušku; služební orgán jim o tom vystaví osvědčení. 
 
	(5) (4) Ztratí-li zaměstnanec podle odstavce 1 a § 312 odst. 5 a 6 přechodem funkci vedoucího zaměstnance, má po dobu 12 měsíců od vzniku služebního poměru nárok na výplatu zadostiučinění ve výši příplatku za vedení, která mu byla naposledy určena jako vedoucímu zaměstnanci, v pravidelných výplatních termínech. Pokud však byl dotčený zaměstnanec na základě výběrového řízení jmenován na služební místo představeného a začal opět pobírat příplatek za vedení ještě před uplynutím doby 12 měsíců od vzniku služebního poměru, vyplatí se mu zadostiučinění snížené o částku příplatku za vedení, který mu nově náleží. 

(5) Kvalifikační požadavky pro výkon činnosti obecného stavebního úřadu na úseku stavebního řádu splňuje úředník, který ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona vykonává činnost obecného stavebního úřadu a splňuje kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na obecném stavebním úřadu podle dosavadní právní úpravy. Namísto osvědčení zvláštní odborné způsobilosti podle zvláštního právního předpisu vydaného přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona lze tento požadavek splnit osvědčením o úspěšném vykonání úřednické zkoušky pro obor státní služby, jehož součástí je stavební řád.
 
	§ 314  

	(1) Ministerstvo pro místní rozvoj předá informační systémy stavební správy Nejvyššímu stavebnímu úřadu nejpozději ke dni 1. července 2023, do té doby vykonává jejich správu. 
 
	(2) Při provedení spisové rozluky v souvislosti s činnostmi, které přecházejí na orgány státní stavební správy podle tohoto nebo jiného zákona, se postupuje obdobně podle § 68a zákona o archivnictví a spisové službě s tím, že nevyřízené dokumenty a neuzavřené spisy předají správní úřady, které vykonávaly působnost podle dosavadních předpisů do 1. srpna 2023, s výjimkou jiných stavebních úřadů. 
 
	§ 315  

	(1) Příslušnost k hospodaření s majetkem státu užívaným ministerstvy a jinými služebními úřady přechází ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona na Nejvyšší stavební úřad ministerstvo nebo Specializovaný a odvolací stavební úřad, pokud byl tento majetek užíván výhradně k zajišťování úkolů a činností, které přecházejí podle tohoto nebo jiného zákona na orgány státní stavební správy. 
 
	(2) Rozpočtované prostředky kapitol Ministerstva pro místní rozvoj a dalších služebních úřadů, včetně nároků nespotřebovaných výdajů za předcházející léta, které souvisí s výkonem působnosti, která ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona přechází na Nejvyšší stavební úřad ministerstvo nebo Specializovaný a odvolací stavební úřad, se přesouvají ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona na Nejvyšší stavební úřad ministerstvo nebo Specializovaný a odvolací stavební úřad. 
 
	Díl 2 

	Přechodná ustanovení k územnímu plánování 

	§ 316  

	Obecná ustanovení 

	(1) Ústav územního rozvoje zřízený podle zákona č. 183/2006 Sb. se považuje za Ústav územního rozvoje zřízený podle tohoto zákona. 
 
	(2) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona rozhodnuto o pořízení územního plánu, regulačního plánu, nebo jejich změny a pořizovatelem této územně plánovací dokumentace je obecní úřad podle § 6 odst. 2 zákona č. 183/2006 Sb. na základě smluvního vztahu s osobou splňující kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti podle dosavadních právních předpisů, pohlíží se na tuto osobu do doby vydání této územně plánovací dokumentace jako na zástupce pořizovatele. 

(2) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona rozhodnuto o pořízení územního plánu, regulačního plánu, nebo jejich změny nebo vymezení zastavěného území, nebo zahájeno zpracování územní studie a pořizovatelem je obecní úřad podle § 6 odst. 2 zákona č. 183/2006 Sb. na základě smluvního vztahu s osobou splňující kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti podle dosavadních právních předpisů, pohlíží se na tuto osobu do doby vydání této územně plánovací dokumentace nebo vymezení zastavěného území jako na zástupce pořizovatele. Jedná-li se o územní studii, považuje se za rozhodný moment vložení dat o ní do evidence územně plánovací činnosti.
 
	(3) Výjimka z kvalifikačních požadavků vzdělání udělená podle dosavadních právních předpisů se považuje za výjimku z kvalifikačních požadavků vzdělání udělenou podle tohoto zákona. 
 
	(4) Kvalifikační požadavky pro výkon územně plánovací činnosti splňuje státní zaměstnanec nebo úředník, který vykonává ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona územně plánovací činnost na ministerstvu nebo úřadu územního plánování a má osvědčení zvláštní odborné způsobilosti podle zvláštního právního předpisu vydané přede dnem 1. ledna 2007. 
 
	(5) Seznam oprávněných investorů, který vede příslušný krajský úřad podle § 23a zákona č. 183/2006 Sb., se považuje za seznam oprávněných investorů podle tohoto zákona. Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo ve spolupráci s příslušným krajským úřadem a Magistrátem hlavního města Prahy zajistí zveřejnění seznamu oprávněných investorů na národním geoportálu územního plánování do 6 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	§ 317  

	Územně plánovací podklady 

	(1) Územně analytické podklady pořízené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se považují za územně analytické podklady podle tohoto zákona. 
 
	(2) Území vymezená Ministerstvem obrany nebo Ministerstvem vnitra podle dřívějších právních předpisů v zájmu zajišťování obrany a bezpečnosti státu přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se považují za vymezená území podle tohoto zákona do doby jejich nového vymezení postupem podle § 36. 
 
	(3) Údaje o urbanistických studiích, územních generelech a územních prognózách, které jsou ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona uvedeny v evidenci územně plánovací činnosti, Nejvyšší stavební úřad ministerstvo nebo jím pověřená organizační složka státu z této evidence vypustí do 3 měsíců po nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	(4) Územní studie, o nichž byly údaje ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona uvedeny v evidenci územně plánovací činnosti, se považují za územní studie podle tohoto zákona. 
 
	(5) U územních studií, o nichž byly údaje ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona uvedeny v evidenci územně plánovací činnosti, běží lhůta pro prověření aktuálnosti jejich řešení ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona a činí 4 roky. 
 
	(6) Činnosti při pořizování územně plánovacích podkladů ukončené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se posuzují podle dosavadních právních předpisů. 
 
	§ 318  

	Politika územního rozvoje České republiky a Politika architektury a stavební kultury České republiky 

	(1) Politika územního rozvoje České republiky pozbývá platnosti vydáním územního rozvojového plánu, nebo, byl-li již vydán, vydáním jeho první změny po dni nabytí účinnosti tohoto zákona, která uvede územní rozvojový plán do souladu s požadavky tohoto zákona na jeho obsah. Po dobu platnosti je Politika územního rozvoje České republiky nadřazenou dokumentací pro zásady územního rozvoje, územní plány a regulační plány a je závazná pro rozhodování v území. 

(1) Politika územního rozvoje České republiky schválená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se považuje za Politiku územního rozvoje České republiky podle tohoto zákona. Při nejbližší změně, jejíž pořizování bude zahájeno po dni nabytí účinnosti tohoto zákona, se politika územního rozvoje uvede do souladu s ustanoveními tohoto zákona o obsahu politiky územního rozvoje.
 
	(2) Bylo-li zahájeno pořizování aktualizace politiky územního rozvoje přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, Ministerstvo pro místní rozvoj pořizování této aktualizace ukončí a předloží vládě informaci o ukončení pořizování aktualizace politiky územního rozvoje dokončí se podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(3) Politika architektury a stavební kultury České republiky schválená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se považuje za Politiku architektury a stavební kultury České republiky podle tohoto zákona. 
 
	§ 319  

	Územní rozvojový plán 

	(1) Územní rozvojový plán vydaný podle dosavadních právních předpisů se považuje za územní rozvojový plán podle tohoto zákona. 
 
	(2) Nedošlo-li ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona k vydání územního rozvojového plánu, Nejvyšší stavební úřad ministerstvo prověří záměry dopravní a technické infrastruktury vymezené v zásadách územního rozvoje, které jsou zároveň obsažené v politice územního rozvoje a současně jde o veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšná opatření, které dosud nebyly provedeny a u kterých již uplynula lhůta pro přezkum podle správního řádu a soudního řádu správního. Záměry vyhovující uvedeným hlediskům Nejvyšší stavební úřad ministerstvo převezme ze zásad územního rozvoje bez věcné změny do prvního územního rozvojového plánu, přitom jiný způsob grafického vyjádření se nepovažuje za věcnou změnu. 
 
	(3) Záměry přebírané do prvního územního rozvojového plánu podle odstavce 2 nepodléhají projednání a posuzování vlivů na udržitelný rozvoj území podle § 40, ani nejsou přezkoumatelné podle správního řádu nebo soudního řádu správního. 
 
	§ 320  

	Zásady územního rozvoje 

	(1) Zásady územního rozvoje vydané podle dosavadních právních předpisů se považují za zásady územního rozvoje podle tohoto zákona. Při nejbližší změně, jejíž pořizování bude zahájeno po dni nabytí účinnosti tohoto zákona, se zásady územního rozvoje uvedou do souladu s ustanoveními tohoto zákona o obsahu zásad územního rozvoje. 
 
	(2) Do doby uvedení zásad územního rozvoje do souladu s ustanoveními tohoto zákona o obsahu zásad územního rozvoje nejsou záměry na změny v území obsažené v zásadách územního rozvoje, které jsou v rozporu s územním rozvojovým plánem, závazné pro pořizování územně plánovací dokumentace obcí a pro rozhodování v území. 
 
	§ 321  

	Územní plán a regulační plán 

	(1) Územní plány vydané podle dosavadních právních předpisů se považují za územní plány podle tohoto zákona. 
 
	(2) Regulační plány vydané od 1. ledna 2007 do dne nabytí účinnosti tohoto zákona se považují za regulační plány vydané podle tohoto zákona. 
 
	(3) Při nejbližší změně regulačních plánů, jejíž pořizování bude zahájeno po dni nabytí účinnosti tohoto zákona, se tyto regulační plány uvedou do souladu s ustanoveními tohoto zákona o obsahu regulačního plánu. 
 
	(4) Regulační plán pořízený na žádost přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se po dobu jeho platnosti, nejdéle však do 31. prosince 2025, považuje za regulační plán vydaný podle tohoto zákona. Jeho změny lze pořizovat pouze na podnět toho, komu přísluší vykonávat práva z něj vyplývající. 
 
	§ 322  

	Územně plánovací dokumentace schválené přede dnem 1. ledna 2007 

	(1) Územně plánovací dokumentace sídelního útvaru nebo zóny, územní plán obce a regulační plán, schválené přede dnem 1. ledna 2007, pozbývají platnosti dnem nabytí účinnosti nové územně plánovací dokumentace, která je nahrazuje, nejpozději však 31. prosince 2028 2025. Obecně závazné vyhlášky, jimiž byla vymezena závazná část této územně plánovací dokumentace, se považují za opatření obecné povahy, které je závazné pro navazující územně plánovací dokumentaci a pro rozhodování v území. Části územně plánovací dokumentace schválené přede dnem 1. ledna 2007, které nemohou být podle tohoto zákona její součástí, se nepoužijí. 
 
	(2) Zastupitelstvo obce může opatřením obecné povahy ukončit platnost územně plánovací dokumentace sídelního útvaru nebo zóny, územního plánu obce a regulačního plánu, schválených přede dnem 1. ledna 2007. Pro vydání opatření obecné povahy podle věty první se použije § 113 odst. 2 až 6 obdobně. 
 
	(3) U územně plánovací dokumentace sídelního útvaru nebo zóny, územního plánu obce a regulačního plánu, byly-li schváleny přede dnem 1. ledna 2007, lze pořizovanou změnu vydat nejpozději do 31. prosince 2028 2025, jinak se pořizování zastaví. 

(4) Územně plánovací dokumentaci sídelního útvaru nebo zóny, územní plán obce a regulační plán, byly-li schváleny přede dnem 1. ledna 2007, nelze upravit podle § 188 odst. 1 zákona č. 183/2006 Sb. a v rozsahu těchto úprav projednat a vydat, nebylo-li zahájeno společné jednání přede dnem nabytí účinnosti tohoto ustanovení; bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto ustanovení při pořizování úpravy podle § 188 odst. 1 zákona č. 183/2006 Sb. zahájeno společné jednání, dokončí se pořizování podle dosavadních právních předpisů. Takto upravenou dokumentaci lze vydat do 31. prosince 2025, jinak se pořizování zastaví.
 
	§ 323  

	Pořizování územně plánovací dokumentace 

	(1) Činnosti při pořizování územně plánovací dokumentace ukončené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se posuzují podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(2) Bylo-li ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno projednání zprávy o uplatňování zásad územního rozvoje nebo územního plánu, dokončí se její projednání a schválení podle dosavadních právních předpisů. Obsahuje-li zpráva pokyny pro zpracování nové územně plánovací dokumentace nebo její aktualizace nebo změny, považují se tyto pokyny za zadání změny podle tohoto zákona; požadavky obsažené v pokynech, které jsou v rozporu s tímto zákonem, se nepoužijí. 
 
	(3) Bylo-li ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno projednání zadání územního plánu, regulačního plánu nebo jejich změny, dokončí se projednání a schválení zadání podle dosavadních právních předpisů a toto zadání se považuje za zadání územního plánu, regulačního plánu, nebo za zadání změny podle tohoto zákona; požadavky, které jsou v rozporu s tímto zákonem, se nepoužijí. 
 
	(4) Zadání územně plánovací dokumentace nebo její změny, schválené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za zadání územně plánovací dokumentace nebo její změny podle tohoto zákona; požadavky, které jsou v rozporu s tímto zákonem, se nepoužijí. 
 
	(5) Obsah změny územně plánovací dokumentace obce schválený zastupitelstvem obce současně s rozhodnutím o pořízení její změny zkráceným postupem se považuje za zadání změny podle tohoto zákona; požadavky, které jsou v rozporu s tímto zákonem, se nepoužijí. 
 
	(6) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno zpracování návrhu územně plánovací dokumentace nebo její změny bez využití jednotného standardu, dokončí se bez využití jednotného standardu. 

(6) Pořizovatel zajistí úpravu návrhu územně plánovací dokumentace, u kterého nebylo zahájeno projednání ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona, v souladu s tímto zákonem.
 
	(7) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno projednávání návrhu územního rozvojového plánu, jeho aktualizace, nebo aktualizace zásad územního rozvoje, dokončí se podle dosavadních právních předpisů. 

(8) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno společné jednání o návrhu územního plánu nebo jeho změny nebo regulačního plánu nebo jeho změny, dokončí se činnosti zakončené úpravou návrhu po společném jednání podle dosavadních právních předpisů. Při úpravě se zajistí soulad obsahu uvedené územně plánovací dokumentace s tímto zákonem. Veřejné projednání se bez nového projednávání vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území uskuteční v rozsahu vyžadovaném tímto zákonem. 

(9) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno veřejné projednání nebo opakované veřejné projednání návrhu územního plánu nebo jeho změny nebo regulačního plánu nebo jeho změny dokončí se podle dosavadních právních předpisů. Pořizovatel zajistí uvedení obsahu návrhu pořizované územně plánovací dokumentace do souladu s tímto zákonem a jde-li o podstatnou úpravu, koná se opakované projednání v rozsahu provedených úprav. Při opakovaném projednání a vydání se postupuje podle tohoto zákona. 

(10) Bylo-li ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona ukončeno projednávání návrhu územně plánovací dokumentace obce, pořizovatel zajistí uvedení obsahu návrhu pořizované územně plánovací dokumentace do souladu s tímto zákonem. Jde-li o podstatnou úpravu, koná se opakované projednání v rozsahu provedených úprav. Při opakovaném projednání a vydání se postupuje podle tohoto zákona.
 
	(8) (11) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno zpracování návrhu územního plánu nebo jeho změny nebo regulačního plánu nebo jeho změny, dokončí se podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(9) (12) (11) Námitky uplatněné k návrhu územně plánovací dokumentace podle dosavadních právních předpisů se považují za připomínky. 
 
	§ 324  

	Nepoužití některých částí územně plánovací dokumentace 

	Části územně plánovací dokumentace vydané podle zákona č. 183/2006 Sb., které nemohou být podle tohoto zákona její součástí, se nepoužijí a při nejbližší změně musí být z této dokumentace vypuštěny; toto vypuštění nepodléhá posuzování vlivů na udržitelný rozvoj území. Vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, které se vztahuje k původní územně plánovací dokumentaci, se neupravuje. 
 
	§ 325  

	Zastavěné území 

	(1) Úřad územního plánování pořídí a vydá vymezení zastavěného území postupem podle tohoto zákona pro obec, která nemá územní plán nebo vymezené zastavěné území, do 4 2 let ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	(2) Do doby vymezení zastavěného území územním plánem nebo postupem podle tohoto zákona se u obce, která nemá územní plán nebo vymezené zastavěné území, považuje za zastavěné území intravilán. 
 
	(3) Zastavěné území vymezené územním plánem se při nejbližší změně územního plánu, jejíž pořizování bude zahájeno po dni nabytí účinnosti tohoto zákona, upraví v souladu s tímto zákonem; do nabytí účinnosti této změny se zastavěné území vymezené v územním plánu považuje za zastavěné území vymezené podle tohoto zákona. 
 
	(4) Zastavěné území vymezené na území obce, která nemá územní plán, úřad územního plánování vyhodnotí a v případě potřeby pořídí a vydá jeho změnu podle § 121 nejpozději do 4 2 let ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. Do té doby se zastavěné území vymezené podle dosavadních právních předpisů považuje za zastavěné území podle tohoto zákona. 
 
	(5) Dojde-li k pozbytí účinnosti územně plánovací dokumentace sídelního útvaru nebo zóny, územního plánu obce nebo regulačního plánu marným uplynutím lhůty podle § 322 odst. 1, považuje se současně zastavěné území obce nebo zastavěné území obce vymezené touto územně plánovací dokumentaci sídelního útvaru nebo zóny, územním plánu obce nebo regulačním plánu za zastavěné území obce vymezené podle tohoto zákona. Úřad územního plánování ve lhůtě 3 měsíců vyhodnotí aktuálnost vymezení zastavěného území a případně zajistí jeho aktualizaci postupem podle tohoto zákona. 
 
	(6) Do zastavěného území vymezeného pro obec, které postupem podle § 322 odst. 2 pozbyla účinnosti územně plánovací dokumentace sídelního útvaru nebo zóny, územní plán obce nebo regulační plán, se zahrnou pozemky vymezené jako součást zastavěného území v této územně plánovací dokumentaci sídelního útvaru nebo zóny, územním plánu obce nebo regulačním plánu. 
 
	§ 326  

	Územní opatření 

	(1) Stavební uzávěry vydané podle zákona č. 50/1976 Sb. z důvodu zamezení možnosti ztížení nebo znemožnění budoucího využití území podle připravované územně plánovací dokumentace pozbývají platnosti dnem nabytí účinnosti tohoto ustanovení. 
 
	(2) Stavební uzávěry vydané přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, nejde-li o stavební uzávěry podle odstavce 1, prověří příslušný úřad územního plánování z hlediska jejich aktuálnosti a souladu s požadavky tohoto zákona nejpozději do 1 roku ode dne nabytí jeho účinnosti a informaci o prověření vloží do národního geoportálu územního plánování, jinak pozbývají platnosti; nejsou-li splněny požadavky na aktuálnost a soulad s tímto zákonem a neuplynula-li lhůta 1 roku, postupuje se podle § 123 odst. 4. Ustanovení § 123 odst. 3 se na stavební uzávěry vydané přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona použije obdobně. 
 
	(3) Obsahují-li územní opatření o stavební uzávěře omezení, která nejsou v souladu s požadavky tohoto zákona, ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona se k těmto omezením při rozhodování nepřihlíží. 
 
	(4) Výjimku z omezení nebo zákazu stavební činnosti podle § 99 odst. 3 zákona č. 183/2006 Sb. povoluje po dni nabytí účinnosti tohoto zákona úřad územního plánování rada obce nebo rada kraje postupem podle § 129. 
 
	(5) Bylo-li přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona zahájeno pořizování územního opatření o stavební uzávěře nebo územního opatření o asanaci území, dokončí se podle dosavadních právních předpisů. Ustanovení § 123 odst. 3 se použije obdobně. 
 
	§ 327  

	Úprava vztahů k území 

	(1) Plánovací smlouvy uzavřené podle zákona č. 183/2006 Sb. se posuzují podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(2) Předkupní právo vymezené v územně plánovací dokumentaci podle dosavadních právních předpisů zaniká účinností změny územního plánu, kterou bylo jeho vymezení vypuštěno nebo nahrazeno vymezením veřejně prospěšné stavby nebo veřejně prospěšného opatření, pro které lze práva k pozemkům vyvlastnit, nejpozději však uplynutím 4 let ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. Po zániku předkupního práva zajistí osoba oprávněná z předkupního práva jeho výmaz z katastru nemovitostí. Listinou, na jejímž základě má být právo z katastru nemovitostí vymazáno, je potvrzení o zániku práva podle katastrální vyhlášky. 
 
	(3) Dohody o parcelaci uzavřené podle dosavadních právních předpisů zůstávají v platnosti a lze je měnit nebo zrušit jen se souhlasem všech, kterým přísluší vykonávat práva a povinnosti z dohody vyplývající. 
 
	§ 328  

	Řízení o návrhu na zrušení opatření obecné povahy nebo jeho části 

	Řízení o návrhu na zrušení opatření obecné povahy nebo jeho části zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních právních předpisů. 
 
	Díl 3 

	Přechodné ustanovení k dokumentacím a projektovým dokumentacím 

	§ 329  

	(1) Jako součást žádosti o povolení stavby nebo o rámcové povolení podané do 30. června 2026 lze namísto projektové dokumentace zpracované podle tohoto zákona předložit i dokumentaci zpracovanou podle dosavadních právních předpisů, jde-li o 
 
a) projektovou dokumentaci nebo dokumentaci pro ohlášení stavby, 
 
b) dokumentaci pro vydání rozhodnutí o umístění stavby, doplněnou o architektonicko-stavební řešení a stavebně konstrukční řešení zpracované podle prováděcího právního předpisu k tomuto zákonu, 
 
c) dokumentaci pro vydání rozhodnutí o umístění souboru staveb v areálu jaderného zařízení, 
 
d) projektovou dokumentaci pro vydání stavebního povolení nebo dokumentaci pro vydání společného povolení, nebo 
 
e) dokumentaci pro vydání společného povolení, kterým se umisťuje a povoluje stavba dopravní infrastruktury podle liniového zákona, zpracovanou v omezeném rozsahu. 
 
	(2) Jako součást žádosti o povolení změny využití území podané do 30. června 2026 lze namísto projektové dokumentace zpracované podle tohoto zákona také předložit dokumentaci pro vydání rozhodnutí o změně využití území zpracovanou podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(3) Bude-li provádění stavby zahájeno do 30. června 2026, lze jako dokumentaci pro provádění stavby podle tohoto zákona použít dokumentaci pro provádění stavby zpracovanou podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(4) Jako součást žádosti o povolení odstranění stavby podané do 30. června 2026 lze namísto projektové dokumentace zpracované podle tohoto zákona předložit také dokumentaci bouracích prací zpracovanou podle dosavadních právních předpisů. 

(5) Stavební úřad v řízení podle tohoto zákona přezkoumává dokumentaci podle odstavců 1 až 4 podle dosavadních právních předpisů.
 
	Díl 4 

	Přechodná ustanovení ke stavebnímu řádu 

	§ 330  

	(1) Řízení a postupy zahájené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle tohoto zákona. Lhůty pro vydání rozhodnutí a provedení jiných úkonů se prodlužují na dvojnásobek. 

(1) Řízení a postupy zahájené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních právních předpisů.
 
	(2) Řízení a postupy zahájené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, které se týkají záměrů, u nichž není vyžadováno povolení záměru, jiné rozhodnutí nebo úkon podle tohoto zákona, stavební úřad usnesením zastaví; proti tomuto usnesení se nelze odvolat. 
 
	(3) Řízení a postupy zahájené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona dokončí stavební úřad, který se stal příslušným k vedení řízení nebo provedení postupu v dané věci podle tohoto zákona. 
 
	(4) Stavební úřad, na který přejde příslušnost k vedení řízení nebo provedení postupu zahájeného před nabytím účinnosti tohoto zákona, vyzve stavebníka k doplnění žádosti nebo jiného obdobného podání tak, aby žádost nebo jiné obdobné podání odpovídalo požadavkům tohoto zákona; za tímto účelem přeruší řízení a poskytne stavebníkovi potřebnou lhůtu a součinnost. Lhůty pro vydání rozhodnutí podle tohoto zákona počínají běžet dnem doplnění podle předchozí věty. 
 
	(5) (4) U řízení zahájených podle tohoto zákona do konce kalendářního roku, ve kterém tento zákon nabyl účinnosti, se lhůty pro vydání rozhodnutí podle tohoto zákona prodlužují na dvojnásobek. Lhůty pro vydání rozhodnutí podle tohoto zákona počínají běžet dnem 1. července 2023. 
 
	(6) (5) Pravomocné územní rozhodnutí o umístění stavby vydané v územním řízení, v územním řízení s posouzením vlivů na životní prostředí anebo ve zjednodušeném územním řízení a, účinný územní souhlas a, účinná veřejnoprávní smlouva a vydaný regulační plán nahrazující územní rozhodnutí o umístění stavby se považují za rozhodnutí v části věci v řízení o povolení záměru podle tohoto zákona, pokud jimi byl umístěn záměr vyžadující povolení podle tohoto zákona. Pravomocné územní rozhodnutí o umístění stavby vydané v územním řízení anebo ve zjednodušeném územním řízení a účinný územní souhlas a účinná veřejnoprávní smlouva nahrazující územní rozhodnutí o umístění stavby se považují za povolení podle tohoto zákona, pokud tyto záměry nevyžadovaly podle dosavadních právních předpisů stavební povolení nebo ohlášení. 
 
	(7) (6) Účinný společný územní souhlas, souhlas s provedením ohlášeného stavebního záměru, pravomocné stavební povolení, společné povolení, společné povolení s posouzením vlivů na životní prostředí, oznámení s certifikátem stavebního inspektora stavebního záměru a účinná veřejnoprávní smlouva nahrazující stavební povolení a účinná veřejnoprávní smlouva nahrazující stavební územní rozhodnutí a stavební povolení se považují za povolení záměru podle tohoto zákona. 
 
	(8) (7) Pravomocné územní rozhodnutí o změně využití území se považuje za rozhodnutí v části věci v řízení o povolení záměru podle tohoto zákona, pokud jím byl umístěn záměr vyžadující povolení podle tohoto zákona; v opačném případě se považuje za povolení podle tohoto zákona. Územní rozhodnutí o dělení nebo scelování pozemků nebo územní rozhodnutí o ochranném pásmu se považují za rozhodnutí o povolení nestavebního záměru podle tohoto zákona. 
 
	(9) (8) Závazná stanoviska, stanoviska, souhlasy, popřípadě rozhodnutí dotčených orgánů, stanoviska vlastníků veřejné dopravní nebo technické infrastruktury a jiná vyjádření vydaná přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se považují za podklady pro vydání rozhodnutí v řízeních podle tohoto zákona. Tyto podklady stavební úřad nepřezkoumává a jimi chráněné veřejné zájmy znovu neposuzuje. 
 
	(10) (9) Pravomocné rozhodnutí o umístění souboru staveb v areálu jaderného zařízení se považuje za rámcové povolení podle tohoto zákona. 
 
	(11) (10) Kolaudační souhlas se považuje za kolaudační rozhodnutí podle tohoto zákona. 
 
	(12) (11) Žádost o vydání územního rozhodnutí o umístění souboru staveb v areálu jaderného zařízení se považuje za žádost o vydání rámcového povolení podle tohoto zákona. 

(12) Osoba, která vykonávala činnost autorizovaného inspektora ke dni 30. června 2023 je oprávněna vykonávat činnost podle tohoto zákona do doby, která končí uplynutím 10 let ode dne jmenování ministrem pro místní rozvoj, nebo do doby prodloužené.
 
	§ 331  

	Soudní řízení 

	Soudní řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních právních předpisů. 
 
	Díl 5 

	Přechodné ustanovení ke stanovení územních pracovišť 

	§ 332  

	(1) V první vyhlášce vydané podle § 18 odst. 4 stanoví Nejvyšší stavební úřad územní pracoviště krajských stavebních úřadů tak, aby se územní pracoviště krajských stavebních úřadů nacházela v sídle obecních úřadů, které vykonávaly ke dni 31. prosince 2020 působnost stavebního úřadu, a 
 
a) které splňují alespoň jednu z těchto podmínek: 
1. počet obyvatel správního obvodu stavebního úřadu byl ke dni 31. prosince 2020 vyšší než 10 000, 
2. počet pracovních míst, na nichž je vykonávána správní činnost při rozhodování na úseku stavebního řádu, byl ke dni 31. prosince 2019 nejméně 4, nebo 
3. obecní úřad vykonal za rok 2019 více než 236 úkonů podle zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, stanovených v odstavci 2, nebo 
 
b) je jich zapotřebí vedle územních pracovišť stanovených na základě podmínek podle písmene a) k zajištění dostupnosti stavebních úřadů tak, aby v žádném správním obvodu územního pracoviště krajského stavebního úřadu nečinila vzdálenost z kterékoliv obce do obce, jež je sídlem územního pracoviště krajského stavebního úřadu, více než 35 kilometrů. 
 
	(2) Úkony podle odstavce 1 písm. a) bodu 3 jsou 
 
a) územní rozhodnutí podle § 92 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
b) společné povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje, podle § 94j až 94p zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
c) společný územní souhlas a souhlas s provedením ohlášeného stavebního záměru podle § 96a zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
d) souhlas s provedením ohlášeného stavebního záměru podle § 106 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
e) povolení změny stavby před jejím dokončením podle § 118 odst. 3 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
f) výzva o přidělení čísla popisného nebo evidenčního, popřípadě orientačního, podle § 121 odst. 2 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
g) kolaudační souhlas podle § 122 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
h) kolaudační rozhodnutí podle § 122a zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
i) ověření dokumentace skutečného provedení stavby podle § 125 odst. 4 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
j) rozhodnutí o dodatečném povolení stavby podle § 129 odst. 3 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019, 
 
k) rozhodnutí o povolení výjimky z obecných požadavků na výstavbu podle § 169 odst. 3 až 6 zákona č. 183/2006 Sb., ve znění účinném ke dni 31. prosince 2019. 
 
	(3) Nařízení hlavního města Prahy č. 10/2016 Sb. hl. m. Prahy, kterým se stanovují obecné požadavky na využívání území a technické požadavky na stavby v hlavním městě Praze (pražské stavební předpisy), ve znění nařízení hlavního města Prahy č. 14/2018 Sb. hl. m. Prahy, kterým se mění nařízení hlavního města Prahy č. 10/2016 Sb. hl. m. Prahy, kterým se stanovují obecné požadavky na využívání území a technické požadavky na stavby v hlavním městě Praze (pražské stavební předpisy), se považuje za prováděcí právní předpis podle § 152 odst. 2 tohoto zákona. 
 
Díl 5 

	Přechodné ustanovení k obecným stavebním úřadům 

§ 332

	Obecní úřady, které nebudou vykonávat působnost obecního stavebního úřadu podle tohoto zákona, jsou povinny předat nejpozději do 30 dnů od ukončení činnosti stavebního úřadu veškeré doklady týkající se neukončených správních řízení vedených podle zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, ve znění pozdějších předpisů, stavebním úřadům, na která přešla působnost podle tohoto zákona, a o předání sepsat protokol.

HLAVA III 

ZMOCŇOVACÍ USTANOVENÍ 

§ 333 

	(1) Nejvyšší stavební úřad Ministerstvo vydá vyhlášky k provedení § 17 odst. 3, § 18 odst. 4, § 30 odst. 3, § 59 odst. 4 § 59 odst. 3, § 62 odst. 3, § 64 odst. 1, § 66 odst. 3, § 87 odst. 4 § 87 odst. 5, § 109 odst. 4, § 152 odst. 1, § 154 odst. 2, § 158 odst. 5, § 161 odst. 4, § 166 odst. 4, § 169 odst. 2, § 172 odst. 2, § 227 odst. 5, § 267 odst. 5, § 268 odst. 3, § 269 odst. 7, § 270 odst. 3, § 271 odst. 4, § 273 odst. 3, § 278, § 285 odst. 4 a § 292 odst. 5. 
 
	(2) Hlavní město Praha, statutární město Brno a statutární město Ostrava mohou v přenesené působnosti vydat nařízení k provedení § 152 odst. 2. 
 
HLAVA IV 

ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ 

§ 334 

	Zrušují se: 
 
1. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon). 
 
2. Zákon č. 68/2007 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon). 
 
3. Zákon č. 191/2008 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění zákona č. 68/2007 Sb. 
 
4. Část třicátá čtvrtá zákona č. 223/2009 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o volném pohybu služeb. 
 
5. Zákon č. 345/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 72/1994 Sb., kterým se upravují některé spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické vztahy k bytům a nebytovým prostorům a doplňují některé zákony (zákon o vlastnictví bytů), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
6. Zákon č. 379/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
7. Část sto osmdesátá zákona č. 227/2009 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o základních registrech. 
 
8. Část sedmnáctá zákona č. 424/2010 Sb., kterým se mění zákon č. 111/2009 Sb., o základních registrech, ve znění zákona č. 100/2010 Sb., a další související zákony. 
 
9. Část sto sedmdesátá druhá zákona č. 281/2009 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím daňového řádu. 
 
10. Část čtyřicátá první zákona č. 420/2011 Sb., o změně některých zákonů v souvislosti s přijetím zákona o trestní odpovědnosti právnických osob a řízení proti nim. 
 
11. Část dvacátá sedmá zákona č. 142/2012 Sb., o změně některých zákonů v souvislosti se zavedením základních registrů. 
 
12. Část třicátá druhá zákona č. 167/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 
 
13. Část první zákona č. 350/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a některé související zákony. 
 
14. Část šestá zákona č. 257/2013 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o katastru nemovitostí. 
 
15. Část čtvrtá zákona č. 39/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 
 
16. Část čtvrtá zákona č. 91/2016 Sb., kterým se mění zákon č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony. 
 
17. Část čtyřicátá devátá zákona č. 298/2016 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce, zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 121/2000 Sb., o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů (autorský zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
18. Část desátá zákona č. 264/2016 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím atomového zákona. 
 
19. Část sto sedmdesátá pátá zákona č. 183/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o odpovědnosti za přestupky a řízení o nich a zákona o některých přestupcích. 
 
20. Část čtvrtá zákona č. 194/2017 Sb., o opatřeních ke snížení nákladů na zavádění vysokorychlostních sítí elektronických komunikací a o změně některých souvisejících zákonů. 
 
21. Část devátá zákona č. 205/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 181/2014 Sb., o kybernetické bezpečnosti a o změně souvisejících zákonů (zákon o kybernetické bezpečnosti), ve znění zákona č. 104/2017 Sb., a některé další zákony. 
 
22. Část devátá zákona č. 193/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 256/2001 Sb., o pohřebnictví a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 
 
23. Část první zákona č. 225/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 
 
24. Část pátá zákona č. 169/2018 Sb., kterým se mění zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury a infrastruktury elektronických komunikací, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 
 
25. Část padesátá čtvrtá zákona č. 277/2019 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv. 
 
26. Část první zákona č. 312/2019 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
27. Část druhá zákona č. 47/2020 Sb., kterým se mění zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 
 
28. Část dvacátá první zákona č. 403/2020 Sb., kterým se mění zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury a infrastruktury elektronických komunikací, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. 

29. Vyhláška č. 590/2002 Sb., o technických požadavcích pro vodní díla.

30. Vyhláška č. 367/2005 Sb., kterou se mění vyhláška č. 590/2002 Sb., o technických požadavcích pro vodní díla.
 
29. 31. Vyhláška č. 498/2006 Sb., o autorizovaných inspektorech. 
 
30. 32. Vyhláška č. 499/2006 Sb., o dokumentaci staveb. 
 
31. 33. Vyhláška č. 62/2013 Sb., kterou se mění vyhláška č. 499/2006 Sb., o dokumentaci staveb. 
 
32. 34. Část první vyhlášky č. 405/2017 Sb., kterou se mění vyhláška č. 499/2006 Sb., o dokumentaci staveb, ve znění vyhlášky č. 62/2013 Sb., a vyhláška č. 169/2016 Sb., o stanovení rozsahu dokumentace veřejné zakázky na stavební práce a soupisu stavebních prací, dodávek a služeb s výkazem výměr. 
 
33. 35. Vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a o způsobu evidence územně plánovací činnosti. 
 
34. 36. Vyhláška č. 458/2012 Sb., kterou se mění vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti. 
 
35. 37. Vyhláška č. 13/2018 Sb., kterou se mění vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb. 
 
36. 38. Vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území. 
 
37. 39. Vyhláška č. 269/2009 Sb., kterou se mění vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území. 
 
38. 40. Vyhláška č. 22/2010 Sb., kterou se mění vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění vyhlášky č. 269/2009 Sb. 
 
39. 41. Vyhláška č. 20/2011 Sb., kterou se mění vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění pozdějších předpisů. 
 
40. 42. Vyhláška č. 431/2012 Sb., kterou se mění vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění pozdějších předpisů. 

43. Vyhláška č. 360/2021 Sb., kterou se mění vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění pozdějších předpisů.
 
41. 43. 44. Vyhláška č. 503/2006 Sb., o podrobnější úpravě územního rozhodování, územního opatření a stavebního řádu. 
 
42. 44. 45. Vyhláška č. 63/2013 Sb., kterou se mění vyhláška č. 503/2006 Sb., o podrobnější úpravě územního řízení, veřejnoprávní smlouvy a územního opatření. 
 
43. 45. 46. Vyhláška č. 66/2018 Sb., kterou se mění vyhláška č. 503/2006 Sb., o podrobnější úpravě územního rozhodování, územního opatření a stavebního řádu, ve znění vyhlášky č. 63/2013 Sb. 
 
44. 46. 47. Vyhláška č. 146/2008 Sb., o rozsahu a obsahu projektové dokumentace dopravních staveb. 
 
45. 47. 48. Vyhláška č. 251/2018 Sb., kterou se mění vyhláška č. 146/2008 Sb., o rozsahu a obsahu projektové dokumentace dopravních staveb. 
 
46. 48. 49. Vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby. 
 
47. 49. 50. Vyhláška č. 20/2012 Sb., kterou se mění vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby. 
 
48. 50. 51. Vyhláška č. 323/2017 Sb., kterou se mění vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby, ve znění vyhlášky č. 20/2012 Sb. 
 
49. 51. 52. Vyhláška č. 398/2009 Sb., o obecných technických požadavcích zabezpečujících bezbariérové užívání staveb. 
 
50. 52. 53. Vyhláška č. 239/2017 Sb., o technických požadavcích pro stavby pro plnění funkcí lesa. 

54. Nařízení hlavního města Prahy č. 10/2016 Sb. hl. m. Prahy, kterým se stanovují obecné požadavky na využívání území a technické požadavky na stavby v hlavním městě Praze (pražské stavební předpisy).

55. Nařízení hlavního města Prahy č. 14/2018 Sb. hl. m. Prahy, kterým se mění nařízení hlavního města Prahy č. 10/2016 Sb. hl. m. Prahy, kterým se stanovují obecné požadavky na využívání území a technické požadavky na stavby v hlavním městě Praze (pražské stavební předpisy).
 
ČÁST TŘINÁCTÁ 

ÚČINNOST

§ 335 

	Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. července 2023, s výjimkou ustanovení 
 
a) § 36, 319, § 322 odst. 1 a 3, § 324 a § 326 odst. 1, která nabývají účinnosti dnem následujícím po dni jeho vyhlášení, 
 
b) § 15 až 18, § 312 odst. 1 a 7, § 313 odst. 1 a 2 a § 315 odst. 1, která nabývají účinnosti dnem 1. ledna 2022, 
 
c) § 312 odst. 4, které nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2023. 

Příloha č. 1 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Drobné stavby 

	(1) Drobnými stavbami jsou 
 
a) stavby nebo zařízení a jejich údržba, a to 
1. stavba do 40 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky s nejvýše jedním nadzemním podlažím, podsklepená nejvýše do hloubky 3 m, na pozemku rodinného domu nebo stavby pro rodinnou rekreaci, která souvisí s bydlením nebo rodinnou rekreací, a nejde o stavbu pro podnikatelskou činnost, která je umisťována v odstupové vzdálenosti od hranic pozemků nejméně 2 m a plocha části pozemku schopného vsakovat dešťové vody po jejím umístění bude nejméně 50 % z celkové plochy pozemku rodinného domu nebo stavby pro rodinnou rekreaci, 
2. skleník do 40 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky bez podsklepení nebo bazén do 40 m2 zastavěné plochy na zastavěném stavebním pozemku rodinného domu nebo stavby pro rodinnou rekreaci v odstupové vzdálenosti nejméně 2 m od hranice pozemku, 
3. stavba do 40 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky s nejvýše jedním nadzemním podlažím, podsklepená nejvýše do hloubky 3 m, na pozemku, který je určen rozhodnutím o povolení záměru, územním plánem s prvky regulačního plánu nebo regulačním plánem pro způsob využití jako zahrádkářská osada, a nejde o stavbu pro bydlení, pro rodinnou rekreaci a pro podnikatelskou činnost, která je umisťována v odstupové vzdálenosti od hranic pozemků nejméně 2 m a plocha části pozemku schopného vsakovat dešťové vody po jejím umístění bude nejméně 50 % z celkové plochy pozemku, 
4. výrobek plnící funkci stavby (mobilní domy)stavby, včetně základové konstrukce, do 55 m2 zastavěné plochy a do 4 m výšky na pozemku, který je určen rozhodnutím o povolení záměru, územním plánem s prvky regulačního plánu nebo regulačním plánem pro způsob využití jako plochy rekreace, která je umisťována v odstupové vzdálenosti od hranic pozemků nejméně 2 m a plocha části pozemku schopného vsakovat dešťové vody po jejím umístění bude nejméně 50 % z celkové plochy pozemku, 
5. opěrné zdi do výšky 1 m nebo oplocení do výšky 2 m mezi pozemky, které nejsou veřejným prostranstvím a které se nacházejí v zastavěném území nebo v zastavitelné ploše, 
6. dočasné stavby bez podsklepení nebo zařízení, která slouží ke kulturním, společenským nebo sportovním účelům, přenosná prodejní zařízení anebo stánky, jejichž umístění nepřesáhne 30 po sobě jdoucích dnů, 
7. reklamní zařízení o celkové ploše do 0,6 m2; plocha oboustranných panelů se započítává pouze jednou, 
8. oplocení lesních školek a obor59), oplocení zřízené k ochraně lesních porostů před zvěří na lesních pozemcích a oplocení dřevin vysazených za účelem založení územního systému ekologické stability, která jsou bez podezdívky, přičemž nesmí dojít k omezení provozu na pozemní komunikaci nebo k přerušení turisticky značené trasy, 
9. stavby pro hospodaření v lesích a stavby pro výkon práva myslivosti do 30 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky bez podsklepení, 
10. doplnění vlastní telekomunikační sítě60) k řízení, měření, zabezpečování a automatizaci provozu energetické soustavy a k přenosu informací pro činnost výpočetní techniky a informačních systémů, ke stávající energetické síti technické infrastruktury, pokud nedochází k překročení hranice stávajícího ochranného nebo bezpečnostního pásma, 
11. výměna vedení a sítí technické infrastruktury, pokud nedochází k překročení hranice stávajícího ochranného nebo bezpečnostního pásma, 
12. výměna vedení a sítí technické infrastruktury, pokud dochází k překročení hranice stávajícího ochranného nebo bezpečnostního pásma, bez rozšíření jeho stávajícího rozsahu, výměna vedení a změna hranice stávajícího ochranného a bezpečnostního pásma se dotýká pouze pozemků dotčených stávajícím vedením a stávajícím ochranným nebo bezpečnostním pásmem a pro umístění výměny vedení mimo stávající trasu je s vlastníkem uzavřena smlouva o zřízení věcného břemene, 
13. povrchové rozvody nebo odvody vody na zemědělské půdě nebo na pozemcích určených k plnění funkcí lesa, nejde-li o vodní díla, 
14. přístřešky o jednom nadzemním podlaží, které slouží veřejné dopravě, a jiné veřejně přístupné přístřešky do 40 m2 zastavěné plochy a do 4 m výšky, 
15. podpěrné konstrukce dopravního značení a zařízení pro provozní informace na pozemních komunikacích, nejde-li o portálové konstrukce, 
16. sjezdy a nájezdy na pozemní komunikace sloužící k připojení sousední nemovité věci61), 
17. nástupní ostrůvky hromadné veřejné dopravy a přejezdy přes chodníky, 
18. propustky na neveřejných účelových komunikacích, 
19. stavby mostních vah, 
20. signální věže, signály a pyramidy pro zeměměřické účely a body seismické monitorovací sítě, 
21. stožáry pro vlajky do výšky 8 m, 
22. antény, včetně jejich nosných konstrukcí a souvisejících elektronických komunikačních zařízení do celkové výšky 8 m, umisťované samostatně na pozemku nebo na budovách, 
23. běžný dobíjecí bod62), 
24. stavba do 50 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky s jedním nadzemním podlažím na veřejném prostranství nebo na pozemku veřejné zeleně a parku, sloužící jako sociální nebo jiné hygienické zařízení k užívání veřejností, a její související technické zařízení, 
24. zařízení sloužící k odběru povrchových nebo podzemních vod v případech ohrožujících život, zdraví nebo majetek těmito vodami,
25. stavby obnovitelných zdrojů energie s celkovým instalovaným výkonem do 20 kW, vyjma záměrů povolovaných jiným stavebním úřadem, 
26. přípolože63) k existující stavbě dopravní či technické infrastruktuře, 
 
b) součásti a příslušenství drobných staveb, pokud nepřekročí parametry staveb uvedených v písmenu a), 
 
c) změny drobných staveb uvedených v písmenu a), při nichž nedojde k překročení uvedených parametrů, 
 
d) udržovací práce, jejichž provedení nemůže negativně ovlivnit zdraví osob, požární bezpečnost, stabilitu, vzhled stavby, životní prostředí nebo bezpečnost při užívání a nejde o udržovací práce na stavbě, která je kulturní památkou, 
 
e) stavební úpravy, pokud se jimi nezasahuje do nosných konstrukcí stavby, nemění se vzhled stavby ani způsob užívání stavby, jejich provedení nemůže ovlivnit požární bezpečnost stavby a nejde o stavební úpravy stavby, která je kulturní památkou, 
 
f) udržovací práce nebo stavební úpravy pozemních komunikací, a to 
1. zařízení zabraňující vniknutí volně žijících živočichů na dálnici nebo silnici I. třídy, 
2. výměna mostních závěrů nebo izolačních systémů na mostech, 
3. technická zařízení a jejich součásti určené k vyměření, výběru a kontrole úhrady poplatku za užití pozemní komunikace mimo portálové konstrukce, 
4. zřízení obrub k vozovce, 
5. zvýšení nebo zesílení chodníku s výškovou úpravou obrub, 
6. zřizování dalších přejezdů středního dělicího pásu, 
7. stavební úpravy dálnice, silnice a místní komunikace, při nichž změna původní nivelety nepřesáhne 3 cm u komunikací s přímo přilehlou zástavbou nebo s přímo přilehlými chodníky, na železničních přejezdech, na mostech, v podjezdech a v místech, kde jsou umístěny inženýrské sítě a jiná vedení nebo 10 cm u ostatních komunikací anebo 6 cm v případě krátkých příčných prahů prováděných formou stavební úpravy, 
8. stavební úpravy vozovek a krajnic v rozsahu běžné a souvislé údržby64), 
 
g) udržovací práce nebo stavební úpravy staveb dráhy, a to 
1. odvodnění nástupišť, přejezdů nebo tunelů, 
2. stavební úpravy svršku železničních a tramvajových tratí, 
3. výměna kolejí, kolejových polí, pražců a výhybek a jejich součástí, 
4. výměna nenosných částí mostů, 
5. zařízení pro ochranu osob před nebezpečným dotykovým napětím, 
6. zařízení pro ochranu před účinky bludných proudů elektrické trakce, 
7. zařízení dálkového ovládání elektroenergetických zařízení, 
8. zařízení protikorozní ochrany, rušení telekomunikačních systémů a vlivu vysokého napětí, 
9. zařízení dálkového ovládání, regulace a měření, 
10. sdělovací a informační zařízení drah, 
11. zařízení elektrické požární signalizace. 
 
	(2) Za drobné stavby se nepovažují 
 
a) stavby pro bydlení s výjimkou výrobku plnícího funkci stavby uvedeného v odstavci 1 písm. a) bodu 4, 
 
b) stavby pro rodinnou rekreaci s výjimkou výrobku plnícího funkci stavby uvedeného v odstavci 1 písm. a) bodu 4, 
 
c) stavby garáží, 
 
d) trafostanice, 
 
e) stavby skladů hořlavých látek, pyrotechnických výrobků, střeliva, munice a výbušnin, 
 
f) stavby pro civilní obranu a požární ochranu, 
 
g) stavby uranového průmyslu a stavby v areálu jaderného zařízení, 
 
h) sklady a skládky nebezpečných odpadů, 
 
i) stavby vodních děl s výjimkou staveb podle odstavce 1 písm. a) bodů 11 a 12, 
 
j) výměna vedení a sítí technické infrastruktury, nejde-li o výměnu sítí technické infrastruktury podle odstavce 1 písm. a) bodů 11 a 12, 
 
k) důlní díla a důlní stavby pod povrchem, pokud podléhají schvalování a dozoru státní báňské správy podle horních předpisů, 
 
l) záměry EIA. 

Příloha č. 2 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Jednoduché stavby 

	(1) Jednoduchými stavbami jsou stavby nebo zařízení a terénní úpravy, a to 
 
a) stavby pro bydlení a rodinnou rekreaci, které mají nejvýše dvě nadzemní a jedno podzemní podlaží a podkroví nebo ustoupené podlaží, 
 
b) podzemní stavby do 300 m2 zastavěné plochy a do 3 m hloubky, pokud nejde o stavby technické infrastruktury, 
 
c) stavby garáží do 5 m výšky s jedním nadzemním podlažím, podsklepené nejvýše do hloubky 3 m, 
 
d) reklamní zařízení a stavby pro reklamu, 
 
e) opěrné zdi do výšky 1 m nebo oplocení do výšky 2 m, které hraničí s veřejně přístupnými pozemními komunikacemi nebo s veřejným prostranstvím, 
 
f) stavby pro zemědělství do 30 m2 zastavěné plochy a do 7 m výšky o jednom nadzemním podlaží, nepodsklepené, pokud nejde o stavby pro hospodářská zvířata anebo stavby, které mají sloužit pro skladování a zpracování hořlavých látek jako sušičky, sklady hořlavých kapalin, sklady chemických hnojiv a jiné, 
 
g) stavby pro hospodářská zvířata do 60 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky, podsklepené nejvýše do hloubky 3 m, 
 
h) přípojky sítí technické infrastruktury, 
 
i) výrobky plnící funkci stavby, včetně základových konstrukcí pro ně, pokud nejde o drobnou stavbu, 
 
j) zásobníky pro zkapalněné uhlovodíkové plyny do celkového objemu 5 m3 určené výhradně pro odběr plynné fáze, 
 
k) dobíjecí stanice, pokud nejde o drobnou stavbu, 
 
l) stavby pro využití obnovitelných zdrojů energie s celkovým instalovaným výkonem do 30 kW, 
 
m) stavby odstavných, manipulačních, prodejních, skladových nebo výstavních ploch od 300 m2 do 1000 m2, které neslouží pro skladování nebo manipulaci s hořlavými látkami nebo látkami, které mohou způsobit znečištění životního prostředí, 
 
n) stavby zařízení staveniště,.
 
o) stání pro obytné automobily a obytné přívěsy. 
 
	(2) Dále se pro účely tohoto zákona jednoduchými stavbami rozumí 
 
a) součásti a příslušenství jednoduchých staveb, pokud nepřekročí parametry staveb uvedených v odstavci 1, 
 
b) změny jednoduchých staveb uvedených v odstavci 1, při nichž nedojde k překročení uvedených parametrů, 
 
c) udržovací práce neuvedené v příloze č. 1, 
 
d) stavební úpravy pro změny v užívání části stavby, kterými se nezasahuje do nosných konstrukcí stavby a nemění se její vzhled, 
 
e) větší změny dokončené budovy podle jiného právního předpisu s celkovou energeticky vztažnou plochou větší než 350 m2, 
 
f) terénní úpravy do 1,5 m výšky nebo hloubky o výměře nad 300 m2 nejvíce však do 1000 m2 na pozemcích, které nehraničí s veřejnými pozemními komunikacemi nebo veřejným prostranstvím, pokud nedochází k nakládání s odpady, 
 
g) terénní úpravy sloužící k zadržování vody v krajině do 1,5 m hloubky o výměře nad 300 m2 nejvíce však do 20 000 m2 v nezastavěném území, které nemají společnou hranici s veřejnou pozemní komunikací, 
 
h) změny druhu pozemku a způsobu využití pozemků o výměře nad 300 m2 nejvíce však do 1000 m2. 
 
	(3) Za jednoduché stavby se nepovažují 
 
a) stavby skladů hořlavých látek, pyrotechnických výrobků, střeliva, munice a výbušnin, 
 
b) stavby pro civilní obranu a požární ochranu, 
 
c) stavby uranového průmyslu a jaderných zařízení, 
 
d) sklady a skládky nebezpečných odpadů, 
 
e) stavby důležité pro obranu a bezpečnost státu, 
 
f) stavby vodních děl neuvedené v odstavci 1 a 2 nebo v příloze č. 1, 
 
g) záměry EIA. 

Příloha č. 3 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Vyhrazené stavby 

	Vyhrazenými stavbami jsou 
 
a) stavby dálnic a silnic I. třídy, 
 
b) stavby drah, 
 
c) letecké stavby, 
 
d) stavby vodních nádrží s celkovým objemem nad 1 000 000 m3 nebo s výškou vzdutí nad 10 m ode dna základové výpusti, 

d) stavba nebo soubor staveb pro výrobu a skladování umisťované v zastavitelných nebo transformačních plochách o rozloze nejméně 100 ha vymezených k tomuto účelu v územním rozvojovém plánu nebo v zásadách územního rozvoje,
 
e) stavby a zařízení přenosové soustavy, 
 
f) výrobny elektřiny o celkovém instalovaném výkonu 100 MW a více, 
 
g) stavby a zařízení přepravní soustavy, 
 
h) zásobníky plynu, 
 
i) stavby a zařízení ropovodů a produktovodů65), včetně skladovacích zařízení, která jsou součástí technické infrastruktury produktovodů nebo ropovodů, 
 
j) stavby k účelům těžby, zpracování, transportu a ukládání radioaktivních surovin na území vyhrazeném pro tyto účely, 
 
k) stavby související s úložišti radioaktivních odpadů obsahujících výlučně přírodní radionuklidy, 
 
l) stavby v areálu jaderného zařízení, 
 
m) stavby určené k nakládání s výbušninami, 
 
n) stavby, které mají sloužit otvírce, přípravě a dobývání ložisek, jakož i úpravě a zušlechťování nerostů prováděných v souvislosti s jejich dobýváním, a úložná místa pro těžební odpad. 

Příloha č. 4 k zákonu č. 283/2021 Sb.
	I. Obsah a struktura vyhodnocení předpokládaných vlivů územně plánovací dokumentace na udržitelný rozvoj území Obsah a struktura vyhodnocení předpokládaných vlivů politiky územního rozvoje a územně plánovací dokumentace na udržitelný rozvoj území
 
	Hodnotí se vlivy, které lze rozumně předpokládat, a to v rozsahu, podrobnosti a míře konkrétnosti, jakou má pořizovaná politika územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace. Vlivy se stanoví odborným odhadem. 
 
1. Vyhodnocení vlivů politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu nebo zásad územního rozvoje na životní prostředí, zpracované podle části II. této přílohy, nebo pokud příslušný úřad uplatnil u změny politiky územního rozvoje nebo územního rozvojového plánu, změny zásad územního rozvoje nebo u územního plánu nebo jeho změny požadavek na toto vyhodnocení. 
 
2. Vyhodnocení vlivů politiky územního rozvoje nebo posuzované územně plánovací dokumentace na evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, pokud orgán ochrany přírody nevyloučil významný vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významných lokalit nebo ptačích oblastí66). 
 
3. Vyhodnocení vlivů politiky územního rozvoje nebo posuzované územně plánovací dokumentace na hospodářský rozvoj a soudržnost společenství obyvatel území. 
 
4. Vyhodnocení vlivů politiky územního rozvoje nebo posuzované územně plánovací dokumentace na udržitelný rozvoj území, které spočívá v posouzení vztahu a zlepšování podmínek pro příznivé životní prostředí, hospodářský rozvoj a soudržnost společenství obyvatel území. 
 
5. Návrh požadavků na rozhodování ve vymezených plochách a koridorech z hlediska vyváženosti vlivů na životní prostředí, hospodářský rozvoj a soudržnost společenství obyvatel území (udržitelný rozvoj území). 
	II. Obsah a struktura vyhodnocení předpokládaných vlivů územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje a územního plánu na životní prostředí Obsah a struktura vyhodnocení předpokládaných vlivů politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje a územního plánu na životní prostředí
 
1. Stručné shrnutí obsahu a hlavních cílů posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace, vztah k jiným koncepcím. 
 
2. Vztah posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace k cílům ochrany životního prostředí přijatým na mezistátní, unijní a vnitrostátní úrovni. 
 
3. Údaje o současném stavu životního prostředí v řešeném území a jeho předpokládaném vývoji, pokud by nebyla uplatněna posuzovaná politika územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace. 
 
4. Charakteristiky životního prostředí, které by mohly být uplatněním posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace významně ovlivněny. 
 
5. Současné problémy a jevy životního prostředí, které by mohly být uplatněním posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace významně ovlivněny, zejména s ohledem na zvláště chráněná území a jejich ochranná pásma, evropsky významné lokality a ptačí oblasti. 
 
6. Zhodnocení stávajících a předpokládaných vlivů navrhovaných variant posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace nebo jejího invariantního návrhu, včetně vlivů sekundárních, synergických, kumulativních, krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých, trvalých a přechodných, kladných a záporných; hodnotí se vlivy na obyvatelstvo, lidské zdraví, biologickou rozmanitost, faunu, flóru, půdu, zemědělský půdní fond a pozemky určené k plnění funkcí lesa, horninové prostředí, vodu, ovzduší, klima, hmotné statky, kulturní dědictví, včetně dědictví architektonického a archeologického a vlivy na krajinu, včetně vztahů mezi uvedenými oblastmi vyhodnocení. 
 
7. Porovnání zjištěných nebo předpokládaných kladných a záporných vlivů podle jednotlivých variant řešení nebo podle invariantního řešení ve srovnání se současným stavem a jejich zhodnocení. Srozumitelný popis použitých metod vyhodnocení, včetně jejich omezení. 
 
8. Popis navrhovaných opatření pro předcházení, snížení nebo kompenzaci všech zjištěných nebo předpokládaných závažných záporných vlivů na životní prostředí. 
 
9. Zhodnocení způsobu zapracování cílů ochrany životního prostředí přijatých na mezinárodní nebo unijní úrovni do posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace a jejich zohlednění při výběru řešení, včetně případného výběru nejvhodnější varianty. 
 
10. Vyhodnocení možných přeshraničních vlivů politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace na životní prostředí. 
 
11. Souhrnné vypořádání požadavků uplatněných ve stanovisku příslušného úřadu k návrhu zadání nebo k návrhu zadání změny územně plánovací dokumentace nebo stanovisku podle § 71a odst. 2, 71g odst. 3 písm. c) nebo § 71j odst. 3 písm. e). 
 
12. Návrh ukazatelů pro sledování vlivu posuzované politiky územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentace na životní prostředí. 
 
13. Návrh požadavků na rozhodování ve vymezených plochách a koridorech z hlediska minimalizace negativních vlivů na životní prostředí. 
 
14. Netechnické shrnutí výše uvedených údajů. 

Příloha č. 5 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Obsah a struktura politiky územního rozvoje

(1)	Politika územního rozvoje obsahuje
a)	celostátní priority územního plánování pro zajištění udržitelného rozvoje území,
b)	koncepci sídlení struktury České republiky,
c)	vymezení rozvojových oblastí a rozvojových os,
d)	vymezení specifických oblastí,
e)	vymezení ploch a koridorů dopravní infrastruktury,
f)	vymezení ploch a koridorů technické infrastruktury,
g)	další úkoly pro ministerstva a jiné ústřední správní úřady,
h)	úkoly pro územní plánování a
i)	stanovení ploch a koridorů, které budou předmětem řešení územního rozvojového plánu.
(2)	Politika územního rozvoje je doplněna schématy, zejména schématem
a)	sídelní struktury České republiky,
b)	rozvojových oblastí a rozvojových os,
c)	specifických oblastí,
d)	ploch a koridorů dopravní infrastruktury,
e)	ploch a koridorů technické infrastruktury a
f)	vztahu sídelní struktury, rozvojových oblastí, rozvojových os a specifických oblastí.
(3)	Je-li to účelné, lze schéma ploch a koridorů dopravní infrastruktury a schéma ploch a koridorů technické infrastruktury členit na samostatná schémata.
(4)	Spolu s návrhem politiky územního rozvoje se zpracuje
a)	zpráva o projednání návrhu politiky územního rozvoje obsahující vyhodnocení připomínek ministerstev, jiných ústředních správních úřadů, krajů, obcí a veřejnosti, případných vyjádření sousedních států a výsledků konzultací se zdůvodněním způsobu jejich zapracování,
b)	výsledek vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území,
c)	stanovisko Ministerstva životního prostředí k vyhodnocení vlivů na životní prostředí se sdělením, jak bylo zohledněno a
d)	sdělení, jak bylo zohledněno vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území s uvedením důvodů výběru přijaté varianty řešení.

 

Příloha č. 5 6 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Obsah a struktura územního rozvojového plánu 

	I. Územní rozvojový plán 
 
	(1) Textová část územního rozvojového plánu obsahuje 
 
a) základní koncepci územního rozvoje území České republiky a ochrany jeho hodnot, včetně koncepce sídelní struktury, 
 
b) vymezení rozvojových oblastí, rozvojových os a specifických oblastí, 
 
c) a) vymezení zastavitelných ploch, transformačních ploch a koridorů a stanovení účelu a požadavků na jejich využití, popřípadě podmínek pro rozhodování v nich, 
 
d) b) vymezení ploch a koridorů nadregionálního územního systému ekologické stability, 
 
e) c) vymezení veřejně prospěšných staveb, veřejně prospěšných opatření, staveb a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a ploch pro asanaci, 
 
f) d) úkoly pro ministerstva a jiné ústřední správní úřady k zajištění koordinace odvětvových koncepcí, strategií, politik a dalších dokumentů ministerstev a jiných ústředních správních úřadů a k zajištění koordinace záměrů na změny v území celostátního významu, 
 
g) e) požadavky na řešení a koordinaci územně plánovací dokumentace krajů, popřípadě obcí a 
 
h) f) d) kompenzační opatření podle zákona o ochraně přírody a krajiny, byla-li stanovena. 
 
	(2) Je-li to účelné, textová část územního rozvojového plánu dále obsahuje 
 
a) vymezení územních rezerv, 
 
b) vymezení ploch a koridorů, ve kterých se ukládá prověření změn jejich využití územní studií a 
 
c) stanovení pořadí provádění změn v území.a

d) vymezení definic pojmů, které nejsou definovány v tomto zákoně nebo v jiných právních předpisech.
 
	(3) Grafická část územního rozvojového plánu obsahuje 
 
a) výkres koncepce rozvoje území České republiky, včetně sídelní struktury České republiky, 
 
b) výkres rozvojových oblastí a rozvojových os a specifických oblastí, 
 
c) a) výkres ploch a koridorů, včetně územního systému ekologické stability nadregionálního významu, 
 
d) b) výkres veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací, 
 
e) c)  je-li to účelné, výkres vymezení ploch a koridorů, ve kterých se ukládá prověření změn jejich využití územní studií, a 
 
f) d) je-li to účelné, výkres pořadí provádění změn v území. 
 
	(4) Výkresy grafické části se vydávají v měřítku 1: 200 000 nebo 1: 100 000 a obsahují jevy zobrazitelné v daném měřítku. Grafická část může být doplněna schématy. Je-li to účelné, lze výkres koncepce rozvoje území ČR a výkres ploch a koridorů dále členit na samostatné výkresy. 
	II. Odůvodnění územního rozvojového plánu 
 
	(1) Textová část odůvodnění územního rozvojového plánu obsahuje zejména 
 
a) stručný popis postupu pořízení územního rozvojového plánu, 
 
b) vyhodnocení souladu s cíli a úkoly územního plánování a s požadavky tohoto zákona, 

c) vyhodnocení souladu s politikou územního rozvoje,
 
c) d) vyhodnocení souladu s požadavky jiných právních předpisů a se stanovisky dotčených orgánů, popřípadě s výsledkem řešení rozporů, 
 
d) e) vyhodnocení souladu se zadáním, zprávou o uplatňování nebo obsahem změny zadáním změny nebo požadavku podle § 71 odst. 1 písm. h), 
 
e) f) základní informace o výsledcích vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, včetně výsledků vyhodnocení vlivů na životní prostředí a posouzení vlivu na předmět ochrany a celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, 
 
f) g) sdělení, jak bylo zohledněno vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, 
 
g) h) stanovisko příslušného orgánu k vyhodnocení vlivů na životní prostředí se sdělením, jak bylo zohledněno s uvedením závažných důvodů, pokud některé požadavky nebo podmínky zohledněny nebyly, a další části prohlášení podle § 10g odst. 5 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
h) i) komplexní zdůvodnění přijatého řešení, včetně zdůvodnění vybrané varianty, 
 
i) j) kvalifikovaný odhad záborů půdního fondu pro navrhované zastavitelné plochy a koridory a 
 
j) k) vyhodnocení připomínek, včetně jeho odůvodnění. 
 
	(2) Součástí textové části odůvodnění je i posouzení souladu územního rozvojového plánu s jednotným standardem. 
 
	(3) V případě změny územního rozvojového plánu je součástí odůvodnění text s vyznačením změn. 
 
	(4) Grafická část odůvodnění územního rozvojového plánu obsahuje zejména 
 
a) koordinační výkres v měřítku 1: 200 000 nebo 1: 100 000 a 
 
b) je-li to účelné, schéma širších vztahů dokumentující vazby na území sousedních států. 

Příloha č. 6 7 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Obsah a struktura zásad územního rozvoje 

	I. Zásady územního rozvoje 
 
	(1) Textová část zásad územního rozvoje obsahuje 
 
a) koncepci rozvoje území kraje a rozvoje a ochrany jeho hodnot, včetně koncepce sídelní struktury, 
 
b) zpřesnění vymezení rozvojových oblastí a rozvojových os vymezených v územním rozvojovém plánu politice územního rozvoje a vymezení nadmístních rozvojových oblastí a nadmístních rozvojových os, 
 
c) zpřesnění vymezení specifických oblastí vymezených v územním rozvojovém plánu politice územního rozvoje a vymezení specifických oblastí nadmístního významu, 
 
d) přebíraná věcná řešení politiky územního rozvoje nebo územního rozvojového plánu, zejména zastavitelné plochy, transformační plochy a koridory a, je-li to účelné, jejich zpřesnění, 
 
e) vymezení zastavitelných ploch, transformačních ploch a koridorů nadmístního významu, včetně stanovení jejich účelu a požadavků na jejich využití, 
 
f) vymezení ploch a koridorů regionálního územního systému ekologické stability a, je-li to účelné, zpřesnění vymezení ploch a koridorů nadregionálního územního systému ekologické stability, 
 
g) stanovení cílových kvalit krajin, včetně územních podmínek pro jejich zachování nebo dosažení, 
 
h) vymezení veřejně prospěšných staveb, veřejně prospěšných opatření, staveb a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a ploch pro asanace, 
 
i) stanovení požadavků na koordinaci územně plánovací činnosti obcí a na řešení v územně plánovací dokumentaci obcí s přihlédnutím ke stanovené sídelní struktuře, a 
 
j) kompenzační opatření podle zákona o ochraně přírody a krajiny, byla-li stanovena. 
 
	(2) Je-li to účelné, textová část zásad územního rozvoje dále obsahuje 
 
a) vymezení ploch a koridorů územních rezerv, 
 
b) vymezení ploch a koridorů, ve kterých se ukládá prověření změn jejich využití územní studií, 
 
c) je-li to účelné, stanovení pořadí provádění změn v území. a 

d) vymezení definic pojmů, které nejsou definovány v tomto zákoně nebo v jiných právních předpisech.
 
	(3) Grafická část zásad územního rozvoje obsahuje 
 
a) výkres uspořádání území kraje obsahující zejména rozvojové oblasti a rozvojové osy, specifické oblasti a sídelní strukturu, 
 
b) výkres ploch a koridorů, včetně územního systému ekologické stability nadregionálního a regionálního významu, 
 
c) výkres krajin, pro které se stanovují cílové kvality, 
 
d) výkres veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací, 
 
e) je-li to účelné, výkres oblastí, ploch a koridorů, ve kterých je uloženo prověření změn jejich využití územní studií a 
 
f) je-li to účelné, výkres pořadí provádění změn v území. 
 
	(4) Výkresy se vydávají v měřítku 1: 50 000 nebo v odůvodněných případech 1: 100 000. Výkresy obsahují jevy zobrazitelné v daném měřítku. Ve výkresech se vyznačí hranice řešeného území. V případě potřeby lze výkresy uvedené v odstavci 3 písm. a) a b) dále členit na samostatné výkresy nebo vybranou problematiku řešit samostatným výkresem v měřítku 1: 25 000. Grafická část může být doplněna schématy. 
	II. Odůvodnění zásad územního rozvoje 
 
	(1) Textová část odůvodnění zásad územního rozvoje obsahuje zejména 
 
a) stručný popis postupu pořízení zásad územního rozvoje, 
 
b) vyhodnocení souladu s cíli a úkoly územního plánování a s požadavky tohoto zákona, 
 
c) vyhodnocení souladu s požadavky jiných právních předpisů a se stanovisky dotčených orgánů, popřípadě s výsledkem řešení rozporů, 
 
d) vyhodnocení souladu s politikou územního rozvoje a územním rozvojovým plánem, 
 
e) vyhodnocení souladu se zadáním, zprávou o uplatňování nebo obsahem zadáním změny, 
 
f) základní informace o výsledcích vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, včetně výsledků vyhodnocení vlivů na životní prostředí a posouzení vlivu na předmět ochrany a celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, 
 
g) sdělení, jak bylo zohledněno vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, 
 
h) stanovisko příslušného orgánu k vyhodnocení vlivů na životní prostředí se sdělením, jak bylo zohledněno s uvedením závažných důvodů, pokud některé požadavky nebo podmínky zohledněny nebyly, a další části prohlášení podle § 10g odst. 5 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
i) komplexní zdůvodnění přijatého řešení, včetně zdůvodnění vybrané varianty, 
 
j) výčet záležitostí týkajících se rozvoje území státu, které nejsou obsaženy v územním rozvojovém plánu, s odůvodněním potřeby jejich vymezení, 
 
k) kvalifikovaný odhad záborů půdního fondu pro navrhované plochy a koridory a 
 
l) vyhodnocení připomínek, včetně jeho odůvodnění. 
 
	(2) Součástí textové části odůvodnění je i posouzení souladu zásad územního rozvoje s jednotným standardem. 
 
	(3) V případě změny zásad územního rozvoje je součástí odůvodnění text s vyznačením změn. 
 
	(4) Grafická část odůvodnění zásad územního rozvoje obsahuje zejména 
 
a) koordinační výkres v měřítku 1: 50 000 nebo 1: 100 000 a 
 
b) výkres širších vztahů v měřítku 1: 500 000. 

Příloha č. 7 8 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Obsah a struktura územního plánu 

	I. Územní plán 
 
	(1) Textová část územního plánu obsahuje 
 
a) vymezení zastavěného území, 
 
b) základní koncepci rozvoje území obce, 
 
c) urbanistickou koncepci, 
 
d) koncepci veřejné infrastruktury, 
 
e) koncepci uspořádání krajiny, 
 
f) podmínky pro využití a prostorové uspořádání vymezených ploch s rozdílným způsobem využití, 
 
g) vymezení veřejně prospěšných staveb, veřejně prospěšných opatření, staveb a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a ploch pro asanaci, 
 
h) kompenzační opatření podle zákona o ochraně přírody a krajiny, byla-li stanovena a 
 
i) v případě územního plánu pro část území hlavního města Prahy vymezení řešeného území. 
 
	(2) Je-li to účelné, textová část územního plánu dále obsahuje 
 
a) členění území podle převažujícího charakteru na lokality, 
 
b) vymezení zastavitelného území, 
 
c) vymezení ploch a koridorů územních rezerv, 
 
d) vymezení ploch a koridorů, ve kterých je rozhodování o změnách v území podmíněno plánovací smlouvou, 
 
e) vymezení ploch a koridorů, ve kterých je rozhodování o změnách v území podmíněno zpracováním územní studie, 
 
f) vymezení ploch a koridorů, ve kterých je rozhodování o změnách v území podmíněno vydáním regulačního plánu, 
 
g) vymezení architektonicky nebo urbanisticky významných staveb, 
 
h) stanovení pořadí provádění změn v území, a
 
i) stanovení vybraných územních požadavků odchylně od prováděcího právního předpisu podle § 84 a 
 
j) i) vymezení definic pojmů, které nejsou definovány v tomto zákoně nebo v jiných právních předpisech. 
 
	(3) Grafická část územního plánu obsahuje 
 
a) výkres základního členění území, který obsahuje vyznačení 
1. hranice řešeného území, 
2. hranice zastavěného území, 
3. zastavitelných ploch, transformačních ploch a ploch změn v krajině, 
4. koridorů dopravní a technické infrastruktury, 
5. ploch a koridorů územních rezerv, 
6. ploch a koridorů, ve kterých je rozhodování o změnách v území podmíněno uzavřením plánovací smlouvy, zpracováním územní studie nebo vydáním regulačního plánu, 
7. části území obce, pro které územní plán obsahuje prvky regulačního plánu a, 
8. části území obce, pro které jsou stanoveny územní požadavky odchylně od prováděcího právního předpisu, 
 
b) hlavní výkres, který obsahuje 
1. vyznačení hranice zastavěného území, 
2. základní koncepci rozvoje území obce, 
3. urbanistickou koncepci, včetně vymezení zastavitelných ploch a transformačních ploch, 
4. koncepci uspořádání krajiny, včetně vymezení zelené infrastruktury a územního systému ekologické stability a vymezení ploch změn v krajině, 
5. koncepci veřejné infrastruktury, včetně vymezení ploch a koridorů pro dopravní a technickou infrastrukturu, 
6. vymezení ploch s rozdílným způsobem využití, 
7. je-li to účelné, vymezení ploch a koridorů pro územní rezervy, 
8. je-li to účelné, hranici lokalit a hranici zastavitelného území a 
9. je-li to účelné, vyznačení lokalit a zastavitelného území, 
 
c) výkres veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací, 
 
d) je-li to účelné, samostatný výkres územního plánu s prvky regulačního plánu a 
 
e) je-li to účelné, výkres pořadí provádění změn v území. 
 
	(4) Je-li to účelné, lze urbanistickou koncepci, koncepci uspořádání krajiny a koncepci veřejné infrastruktury zpracovat v samostatných výkresech. 
 
	(5) Výkresy, které jsou součástí grafické části územního plánu, se zpracovávají nad mapovým podkladem v měřítku katastrální mapy nebo v měřítku 1: 5 000 a vydávají se v měřítku 1: 5 000 nebo 1: 10 000. Pro zvlášť rozsáhlá území lze výkres základního členění území a samostatné výkresy koncepce uspořádání krajiny a koncepce veřejné infrastruktury vydat v měřítku 1: 25 000. Výkresy obsahují jevy zobrazitelné v daném měřítku. 
 
	(6) Je-li územní plán s prvky regulačního plánu zpracován pro vymezenou část území obce, lze tuto část územního plánu vydat jako samostatný výkres v měřítku katastrální mapy nebo v měřítku 1: 1 000 nebo 1: 500. 
 
	(7) Výkresy územního plánu vojenského újezdu se zpracovávají nad Státní mapou v měřítku 1: 5000 a vydávají v měřítku, které stanoví Ministerstvo obrany v zadání územního plánu. 
	II. Odůvodnění územního plánu 
 
	(1) Textová část odůvodnění územního plánu obsahuje zejména 
 
a) stručný popis postupu pořízení územního plánu, 
 
b) vyhodnocení souladu s cíli a úkoly územního plánování a s požadavky tohoto zákona, 
 
c) vyhodnocení souladu s požadavky jiných právních předpisů a se stanovisky dotčených orgánů, popřípadě s výsledkem řešení rozporů, 
 
d) vyhodnocení souladu s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací, 
 
e) vyhodnocení souladu se zadáním, zprávou o uplatňování nebo obsahem zadáním změny, 
 
f) základní informace o výsledcích vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, včetně výsledků vyhodnocení vlivů na životní prostředí a posouzení vlivu na předmět ochrany a celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, 
 
g) sdělení, jak bylo zohledněno vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj území, 
 
h) stanovisko příslušného orgánu k vyhodnocení vlivů na životní prostředí se sdělením, jak bylo zohledněno s uvedením závažných důvodů, pokud některé požadavky nebo podmínky zohledněny nebyly, a další části prohlášení podle § 10g odst. 5 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
i) komplexní zdůvodnění přijatého řešení, včetně zdůvodnění vybrané varianty, 
 
j) výčet záležitostí nadmístního významu, které nejsou obsaženy v zásadách územního rozvoje, s odůvodněním potřeby jejich vymezení, 
 
k) vyhodnocení účelného využití zastavěného území a vyhodnocení potřeby vymezení zastavitelných ploch, 
 
l) výčet prvků regulačního plánu, případně s odchylně stanovenými požadavky na výstavbu s odůvodněním jejich vymezení, 
 
m) odůvodnění stanovení územních požadavků odchylně od prováděcího právního předpisu podle § 84, 
 
n) m) vyhodnocení předpokládaných důsledků navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond a pozemky určené k plnění funkce lesa a 
 
o) n)vyhodnocení připomínek, včetně jeho odůvodnění. 
 
	(2) Součástí textové části odůvodnění je i posouzení souladu územního plánu s jednotným standardem. 
 
	(3) V případě změny územního plánu je součástí odůvodnění text s vyznačením změn. 
 
	(4) Grafická část odůvodnění územního plánu obsahuje zejména 
 
a) koordinační výkres v měřítku 1: 5 000 nebo 1: 10 000, 
 
b) výkres širších vztahů v měřítku 1: 50 000 nebo 1: 100 000 a 
 
c) výkres předpokládaných záborů půdního fondu v měřítku 1: 5 000 nebo 1: 10 000. 

Příloha č. 8 9 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Obsah a struktura regulačního plánu 

	I. Regulační plán 
 
	(1) Textová část regulačního plánu obsahuje 
 
a) vymezení řešeného území, 
 
b) podrobné podmínky pro vymezení a využití pozemků, 
 
c) podrobné podmínky pro umístění a prostorové uspořádání staveb, 
 
d) podrobné podmínky pro umístění a prostorové uspořádání staveb veřejné infrastruktury, 
 
e) podrobné podmínky pro ochranu hodnot, charakteru území a krajinného rázu, 
 
f) podrobné podmínky pro vytváření příznivého životního prostředí,. 
 
g) podmínky pro ochranu veřejného zdraví a 
 
h) vymezení veřejně prospěšných staveb, veřejně prospěšných opatření, staveb a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a vymezení pozemků pro asanaci, pro které lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit. 
 
	(2) Je-li to účelné, textová část regulačního plánu dále obsahuje 
 
a) podmínky pro zelenou infrastrukturu, včetně vymezení a využití pozemků územního systému ekologické stability, 

b) vymezení veřejně prospěšných staveb, veřejně prospěšných opatření, staveb a opatření k zajišťování obrany a bezpečnosti státu a vymezení pozemků pro asanaci, pro které lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit,
 
b) c) stanovení pořadí změn v území (etapizaci), 
 
c) d) podmínky pro požární ochranu a ,

e) pro ochranu veřejného zdraví, 

f) stanovení požadavků na výstavbu odchylně od prováděcího právního předpisu,

g) vymezení architektonicky nebo urbanisticky významných staveb,
 
d) e) h) vymezení záměrů, pro které je uzavření plánovací smlouvy podmínkou pro rozhodování., 

i) vymezení definic pojmů, které nejsou definovány v tomto zákoně nebo v jiných právních předpisech.
 
	(3) Grafická část regulačního plánu obsahuje 
 
a) hlavní výkres obsahující hranici řešené plochy, vymezení a využití pozemků a graficky vyjádřitelné podmínky umístění a prostorového uspořádání staveb, 
 
b) výkres veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací a 
 
c) je-li to účelné, výkres pořadí změn v území (etapizace). 
 
	(4) Je-li to účelné, lze graficky vyjádřitelné podmínky umístění a prostorového uspořádání staveb, včetně jejich napojení na veřejnou dopravní a technickou infrastrukturu, zpracovat v samostatných výkresech. 
 
	(5) Výkresy, které jsou součástí grafické části regulačního plánu, se zpracovávají a vydávají zpravidla v měřítku 1: 1 000, popřípadě 1: 2 000 nebo 1: 500, s výjimkou výkresu veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací, který se zpracovává a vydává v měřítku katastrální mapy. Výkres širších vztahů se zpracovává a vydává v měřítku hlavního výkresu územního plánu. Výkresy obsahují jevy zobrazitelné v daném měřítku. 
	II. Odůvodnění regulačního plánu 
 
	(1) Textová část odůvodnění regulačního plánu obsahuje zejména 
 
a) stručný popis postupu pořízení regulačního plánu, 
 
b) vyhodnocení souladu s cíli a úkoly územního plánování a s požadavky tohoto zákona, 
 
c) vyhodnocení souladu s požadavky jiných právních předpisů a se stanovisky dotčených orgánů, popřípadě s výsledkem řešení rozporů, 
 
d) vyhodnocení souladu s politikou územního rozvoje a nadřazenou územně plánovací dokumentací, 
 
e) vyhodnocení souladu se zadáním, zprávou o uplatňování nebo obsahem zadáním změny, 
 
f) komplexní zdůvodnění přijatého řešení, včetně vybrané varianty, 

g) odůvodnění stanovení požadavků na výstavbu odchylně od prováděcího právního předpisu,
 
g) h) kvalifikovaný odhad záborů půdního fondu pro navrhované plochy a koridory a 
 
h) i) vyhodnocení připomínek, včetně jeho odůvodnění. 
 
	(2) Součástí textové části odůvodnění je i posouzení souladu regulačního plánu s jednotným standardem. 
 
	(3) V případě změny regulačního plánuje součástí odůvodnění text s vyznačením změn. 
 
	(4) Grafická část odůvodnění regulačního plánu obsahuje zejména 
 
a) koordinační výkres v měřítku 1: 1 000 nebo 1: 2 000, 
 
b) výkres širších vztahů v měřítku 1: 5 000 nebo 1: 10 000 a 
 
c) výkres předpokládaných záborů půdního fondu v měřítku 1: 1 000 nebo 1: 2 000. 

Příloha č. 9 10 k zákonu č. 283/2021 Sb.
	I.

	Jednotný standard zásad územního rozvoje 
 
	Standardizované jevy zásad územního rozvoje jsou 
 
1. Řešené území, 
 
2. Sídelní struktura, 
 
3. Vybrané plochy a koridory, 
 
4. Rozvojové oblasti, rozvojové osy, 
 
5. Specifické oblasti, 
 
6. Územní systém ekologické stability, 
 
7. Uzemní rezervy, 
 
8. Vybrané veřejně prospěšné stavby a opatření, 
 
9. Území, kde je uloženo prověření změn jejich využití územní studií, 
 
10. Vybrané územní prvky z registru územní identifikace, adres a nemovitostí, 
 
11. Vybrané územní prvky ze základní báze geografických dat České republiky a 
 
12. Vybrané územní prvky z digitální technické mapy kraje. 
	II.

	Jednotný standard územního plánu 
 
	(1) Standardizované jevy územního plánu jsou 
 
1. Řešené území, 
 
2. Vymezení částí územního plánu s prvky regulačního plánu, 
 
3. Zastavěné území, 
 
4. Plochy s rozdílným způsobem využití, 
 
5. Zastavitelné plochy, 
 
6. Transformační plochy, 
 
7. Plochy změn v krajině, 
 
8. Plochy a koridory, ve kterých je rozhodování o změnách v území podmíněno pořízením územní studie, vydáním regulačního plánu nebo uzavřením plánovací smlouvy, 
 
9. Plochy a koridory územních rezerv, 
 
10. Vybrané veřejně prospěšné stavby, opatření a asanace, 
 
11. Koridory pro dopravní a technickou infrastrukturu, 
 
12. Územní systém ekologické stability, 
 
13. Systém sídelní zeleně, 
 
14. Systém významných veřejných prostranství, 
 
15. Plochy a koridory, na nichž se předpokládá zábor půdního fondu, 
 
16. Třídy ochrany zemědělského půdního fondu, 
 
17. Pozemky určené k plnění funkcí lesa, 
 
18. Investice do půdy a 
 
19. Vybrané územní prvky z registru územní identifikace, adres a nemovitostí. 
 
	(2) Plochy s rozdílným způsobem využití se člení na kategorie 
 
1. Bydlení, 
 
2. Rekreace, 
 
3. Občanské vybavení, 
 
4. Veřejná prostranství, 
 
5. Zeleň, 
 
6. Smíšené obytné, 
 
7. Dopravní infrastruktura, 
 
8. Technická infrastruktura, 
 
9. Výroba a skladování, 
 
10. Smíšené výrobní, 
 
11. Vodní a vodohospodářské, 
 
12. Zemědělské, 
 
13. Lesní, 
 
14. Přírodní, 
 
15. Smíšené nezastavěného území, 
 
16. Těžba nerostů a 
 
17. Specifické. 
	III.

	Jednotný standard regulačního plánu 
 
	Standardizované jevy regulačního plánu jsou 
 
1. Řešené území, 
 
2. Vymezení pozemků, 
 
3. Uliční čára, 
 
4. Stavební čára, 
 
5. Výška staveb, 
 
6. Vjezdy a vstupy na pozemky, 
 
7. Napojení na technickou infrastrukturu, 
 
8. Vyznačení záměrů, pro které je uzavření plánovací smlouvy podmínkou pro rozhodování, a 
 
9. Vybrané veřejně prospěšné stavby, opatření a asanace. 
	IV.

	Jednotný standard vymezení zastavěného území 
 
	Standardizované jevy vymezení zastavěného území jsou 
 
1. Vyznačení hranic zastavěného území a 
 
2. Vyznačení nezastavitelných pozemků. 

Příloha č. 11 k zákonu č. 283/2021 Sb.
Seznam obcí, jejichž obecní úřad je stavebním úřadem

Albrechtice
Bakov nad Jizerou
Bechyně
Benátky nad Jizerou
Bílovice
Bílovice nad Svitavou
Bojkovice
Bor
Brumov-Bylnice
Brušperk
Buchlovice
Bystřice
Cvikov
Čelákovice
Červená Voda
Červený Kostelec
Česká Kamenice
Česká Skalice
Dobrá
Dobřany
Doksy
Dolní Břežany
Dubí
Duchcov
Františkovy Lázně
Fulnek
Hanušovice
Heřmanův Městec
Hluboká nad Vltavou
Hnojník
Holýšov
Horní Planá
Horní Slavkov
Horní Suchá
Hostinné
Hostivice
Hradec nad Moravicí
Hrádek nad Nisou
Hronov
Hrotovice
Hrušovany nad Jevišovkou
Hulín
Chabařovice
Chlumec nad Cidlinou
Choceň
Chodov
Chrast
Chrastava
Chropyně
Ivanovice na Hané
Jablonné v Podještědí
Javorník
Jedovnice
Jesenice
Jílové u Prahy
Jirkov
Kamenice
Kamenice nad Lipou
Kamenický Šenov
Karolinka
Kdyně
Klášterec nad Ohří
Klecany
Kojetín
Kostelec na Hané
Kostelec nad Černými Lesy
Králův Dvůr
Krupka
Lázně Bohdaneč
Ledeč nad Sázavou
Letohrad
Letovice
Líbeznice
Libouchec
Lišov
Loket
Lomnice nad Popelkou
Lutín
Městec Králové
Město Albrechtice
Město Touškov
Milovice
Mimoň
Mirovice
Mladá Vožice
Mnichovice
Mníšek pod Brdy
Napajedla
Návsí
Netolice
Nové Strašecí
Nový Knín
Nýrsko
Odolena Voda
Oslavany
Pečky
Petřvald
Plasy
Plumlov
Podivín
Police nad Metují
Polná
Protivín
Příbor
Přibyslav
Radonice
Rajhrad
Raškovice
Rokytnice nad Jizerou
Rousínov
Roztoky
Rožmitál pod Třemšínem
Rudná
Rudolfov
Rychvald
Sadská
Sezemice
Sezimovo Ústí
Skuteč
Slušovice
Smiřice
Sokolnice
Staňkov
Staré Město
Starý Plzenec
Stráž pod Ralskem
Strážnice
Střelice
Studénka
Suchdol nad Lužnicí
Šenov
Šluknov
Štěchovice
Štětí
Šumná
Toužim
Třebechovice pod Orebem
Třemošná
Třemošnice
Třešť
Týnec nad Sázavou
Týniště nad Orlicí
Uherský Ostroh
Uhlířské Janovice
Unhošť
Úštěk
Úvaly
Valtice
Vamberk
Velká Bíteš
Velké Přílepy
Velvary
Veselí nad Lužnicí
Veverská Bítýška
Volary
Vracov
Vratimov
Vrbno pod Pradědem
Všeruby
Všetaty
Vyšší Brod
Zbiroh
Zdice
Zlaté Hory
Zruč nad Sázavou
 
____________________

1) § 34 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů. 
 
 § 14b zákona č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, ve znění pozdějších předpisů. 
 
2) § 3 odst. 1 písm. a) zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů. 
 
3) Čl. 15 a 16 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, v platném znění. 
 
4) Čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, v platném znění. 
 
5) § 29 zákona č. 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky, ve znění pozdějších předpisů. 
 
6) § 2 odst. 4 zákona č. 312/2002 Sb., o úřednících územních samosprávných celků a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
7) Zákon č. 312/2002 Sb., o úřednících územních samosprávných celků a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
8) § 34 odst. 1 zákona č. 312/2002 Sb. 
 
9) Zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů. 
 
10) § 3 odst. 7 zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů. 
 
11) § 2 písm. e) zákona č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů. 
 
12) § 3 odst. 1 písm. a) až d) nařízení vlády č. 430/2006 Sb., o stanovení geodetických referenčních systémů a státních mapových děl závazných na území státu a zásadách jejich používání. 
 
13) § 3 nařízení vlády č. 430/2006 Sb. 
 
14) § 4b až 4d zákona č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů. 
 
15) Například zákon č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění pozdějších předpisů. 
 
16) § 4b odst. 7 a 8 zákona č. 200/1994 Sb. 
 
17) Zákon č. 111/2009 Sb., o základních registrech, ve znění pozdějších předpisů. 
 
18) Evropská úmluva o krajině, vyhlášená pod č. 12/2017 Sb. m. s. 
 
19) § 17 písm. d) a § 18 písm. a) a b) zákona č. 360/1992 Sb., o výkonu povolání autorizovaných architektů a o výkonu povolání autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě. 
 
20) § 3 písm. f) zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů. 
 
21) § 10i zákona č. 100/2001 Sb. 
 
22) Zákon č. 100/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů. 
 
23) Zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů. 
 
24) Zákon č. 541/2020 Sb., o odpadech, ve znění zákona č. 261/2021 Sb. 
 
Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
25) Zákon č. 12/1997 Sb., o bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů. 
 
26) Zákon č. 133/1985 Sb., o požární ochraně, ve znění pozdějších předpisů. 
 
Vyhláška č. 23/2008 Sb., o technických podmínkách požární ochrany staveb, ve znění vyhlášky č. 268/2011 Sb. 
 
27) Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
Nařízení vlády č. 272/2011 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací, ve znění pozdějších předpisů. 
 
28) Například zákon č. 114/1992 Sb., zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 201/2012 Sb., o ochraně ovzduší, ve znění pozdějších předpisů. 
 
29) Zákon č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, ve znění pozdějších předpisů. 
 
Vyhláška č. 264/2020 Sb., o energetické náročnosti budov. 
 
30) Zákon č. 185/2001 Sb. 
 
Vyhláška č. 383/2001 Sb., o podrobnostech nakládání s odpady, ve znění pozdějších předpisů. 
 
31) § 3 odst. 2 písm. e) zákona č. 263/2016 Sb., atomový zákon, ve znění pozdějších předpisů. 
 
32) Zákon č. 128/2000 Sb. 
 
33) Příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS, v platném znění. 
 
34) Zákon č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 
 
Nařízení vlády č. 163/2002 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na vybrané stavební výrobky, ve znění pozdějších předpisů. 
 
35) Zákon č. 360/1992 Sb., o výkonu povolání autorizovaných architektů a o výkonu povolání autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě, ve znění pozdějších předpisů. 
 
Zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů. 
 
36) Zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů. 
 
37) Zákon č. 406/2000 Sb. 
 
38) Například zákon č. 200/1994 Sb., zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon). 
 
39) Například zákon č. 360/1992 Sb., zákon č. 200/1994 Sb. 
 
40) Zákon č. 309/2006 Sb., kterým se upravují další požadavky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v pracovněprávních vztazích a o zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při činnosti nebo poskytování služeb mimo pracovněprávní vztahy (zákon o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci), ve znění pozdějších předpisů. 
 
41) § 1194 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů. 
 
42) § 7 zákona č. 100/2001 Sb. 
 
§ 45h až 45i zákona č. 114/1992 Sb. 
 
43) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí. 
 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/52/EU ze dne 16. dubna 2014, kterou se mění směrnice Rady 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí. 
 
44) § 6 zákona č. 100/2001 Sb. 
 
45) § 3 písm. l) zákona č. 100/2001 Sb. 
 
46) Příloha č. 4 k zákonu č. 100/2001 Sb. 
 
47) § 6 a 7 zákona č. 100/2001 Sb. 
 
48) Zákon č. 256/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
49) Vyhláška č. 357/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální vyhláška), ve znění pozdějších předpisů. 
 
50) § 4b zákona č. 200/1994 Sb. 
 
51) § 3 odst. 1 písm. a) bod 1 zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku), ve znění pozdějších předpisů. 
 
52) § 2 zákona č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
53) § 1 zákona č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury a infrastruktury elektronických komunikací (liniový zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
 
54) § 31 zákona č. 128/2000 Sb. 
 
55) Zákon č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
56) Zákon č. 12/2020 Sb., o právu na digitální služby a o změně některých zákonů. 
 
57) § 4d zákona č. 200/1994 Sb. 
 
58) § 21 až 26 zákona č. 312/2002 Sb. 
 
59) § 2 zákona č. 449/2001 Sb., o myslivosti, ve znění pozdějších předpisů. 
 
60) Zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
61) § 10 zákona č. 13/1997 Sb. 
 
62) § 2 zákona č. 311/2006 Sb., o pohonných hmotách a čerpacích stanicích pohonných hmot a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pohonných hmotách), ve znění pozdějších předpisů. 
 
63) § 1 odst. 6 zákona č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury a infrastruktury elektronických komunikací (liniový zákon). 
 
64) Vyhláška č. 104/1997 Sb., kterou se provádí zákon o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů. 
 
65) Zákon č. 189/1999 Sb., o nouzových zásobách ropy, o řešení stavů ropné nouze a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o nouzových zásobách ropy), ve znění pozdějších předpisů. 
 
66) Vyhláška č. 142/2018 Sb., o náležitostech posouzení vlivu záměru a koncepce na evropsky významné lokality a ptačí oblasti a o náležitostech hodnocení vlivu závažného zásahu na zájmy ochrany přírody a krajiny.

ČÁST DRUHÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 2

V České republice působí tyto další ústřední orgány státní správy:
 
1. Český statistický úřad,
 
2. Český úřad zeměměřický a katastrální,
 
3. Český báňský úřad,
 
4. Úřad průmyslového vlastnictví,
 
5. Úřad pro ochranu hospodářské soutěže,
 
6. Správa státních hmotných rezerv,
 
7. Státní úřad pro jadernou bezpečnost,
 
8. Národní bezpečnostní úřad,
 
9. Energetický regulační úřad,
 
10. Úřad vlády České republiky,
 
11. Český telekomunikační úřad,
 
12. Úřad pro ochranu osobních údajů,
 
13. Rada pro rozhlasové a televizní vysílání,
 
14. Úřad pro dohled nad hospodařením politických stran a politických hnutí,
 
15. Úřad pro přístup k dopravní infrastruktuře,
 
16. Národní úřad pro kybernetickou a informační bezpečnost,
 
17. Národní sportovní agentura,.
18. Nejvyšší stavební úřad.
§ 14
	(1) Ministerstvo pro místní rozvoj je ústředním orgánem státní správy ve věcech regionální politiky, politiky bydlení, rozvoje domovního a bytového fondu a pro věci nájmu bytů a nebytových prostor, územního plánování a stavebního řádu, vyvlastnění, investiční politiky, cestovního ruchu a pohřebnictví.
	(2) Ministerstvo pro místní rozvoj
a) spravuje finanční prostředky určené k zabezpečování politiky bydlení a regionální politiky státu,
b) koordinuje činnosti ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy při zabezpečování politiky bydlení a regionální politiky státu, včetně koordinace financování těchto činností, pokud tyto prostředky přímo nespravuje.
	(3) Ministerstvo pro místní rozvoj zabezpečuje informační metodickou pomoc vyšším územním samosprávným celkům, městům, obcím a jejich sdružením.
	(4) Ministerstvo pro místní rozvoj zajišťuje činnosti spojené s procesem zapojování územních samosprávných celků do evropských regionálních struktur.

ČÁST TŘETÍ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 7
Evidence kulturních památek

(1) Kulturní památky, národní kulturní památky, památkové rezervace, památkové zóny, ochranné pásmo nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny se zapisují do Ústředního seznamu kulturních památek České republiky (dále jen „ústřední seznam“). Ústřední seznam vede odborná organizace státní památkové péče.
(2) Odborná organizace státní památkové péče po zápisu do ústředního seznamu podle tohoto zákona ohlásí příslušnému katastrálnímu úřadu údaje a popřípadě změny těchto údajů týkající se ochrany nemovitostí podle tohoto zákona zapisované do katastru nemovitostí podle katastrálního zákona.
(3) Odborná organizace státní památkové péče vyrozumí o zápisu kulturní památky do ústředního seznamu, jakož i o zrušení prohlášení věci nebo stavby za kulturní památku (§ 8) vlastníka kulturní památky, krajský úřad a obecní úřad obce s rozšířenou působností. Jde-li o nemovitou kulturní památku, vyrozumí kromě toho také krajský stavební úřad.1) U archeologického nálezu prohlášeného za kulturní památku vyrozumí též Archeologický ústav Akademie věd České republiky.
(4) Vlastník kulturní památky je povinen oznámit odborné organizaci státní památkové péče každou změnu vlastnictví (správy, užívání) kulturní památky nebo její přemístění. Oznámení musí učinit vlastník kulturní památky nejpozději do třiceti dnů ode dne, kdy k takové změně došlo.
(5) Podrobnosti o evidenci kulturních památek stanoví obecně závazný právní předpis.

§ 14
Obnova kulturních památek

(1) Zamýšlí-li vlastník kulturní památky provést údržbu, opravu, rekonstrukci, restaurování nebo jinou úpravu kulturní památky nebo jejího prostředí (dále jen „obnova“), je povinen si předem vyžádat rozhodnutí nebo závazné stanovisko obecního úřadu obce s rozšířenou působností, a jde-li o národní kulturní památku, rozhodnutí nebo závazné stanovisko krajského úřadu.
(2) Vlastník (správce, uživatel) nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v památkové rezervaci nebo v památkové zóně, v památkové zóně, v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, je povinen k zamýšlené stavbě, změně stavby, terénní úpravě, umístění nebo odstranění reklamního zařízení, umístění nebo odstranění reklamního nebo informačního poutače, pokud nejde o reklamní zařízení podle stavebního zákona, odstranění stavby, úpravě dřevin nebo udržovací práci na této nemovitosti si předem vyžádat rozhodnutí nebo závazné stanovisko obecního úřadu obce s rozšířenou působností, není-li tato jeho povinnost na základě tohoto zákona vyloučena (§ 6a, § 17).
(3) V rozhodnutí nebo závazném stanovisku podle odstavců 1 a 2 se vyjádří, zda práce tam uvedené jsou z hlediska zájmů státní památkové péče přípustné a stanoví se podmínky, za kterých lze tyto práce připravovat a provést. Podmínky musí vycházet ze současného stavu poznání kulturně historických hodnot, které je nezbytné zachovat při umožnění realizace zamýšleného záměru.
(4) Orgán státní památkové péče příslušný podle odstavců 1 a 2 vydá rozhodnutí nebo závazné stanovisko po předchozím písemném vyjádření odborné organizace státní památkové péče, se kterou projedná na její žádost před ukončením řízení návrh tohoto rozhodnutí nebo závazného stanoviska. Písemné vyjádření předloží odborná organizace státní památkové péče příslušnému orgánu státní památkové péče nejpozději ve lhůtě 20 dnů ode dne doručení žádosti o jeho vypracování, nestanoví-li orgán státní památkové péče ve zvlášť složitých případech lhůtu delší, která nesmí být delší než 30 dnů. Pokud ve lhůtě 20 dnů nebo v prodloužené lhůtě příslušný orgán státní památkové péče písemné vyjádření neobdrží, vydá rozhodnutí nebo závazné stanovisko bez tohoto vyjádření.
(5) Dokumentaci obnovy nemovité kulturní památky nebo stavby, změny stavby, terénní úpravy, umístění nebo odstranění reklamního zařízení, umístění nebo odstranění reklamního či informačního poutače, pokud nejde o reklamní zařízení podle stavebního zákona, odstranění stavby, úpravy dřevin nebo udržovací práce na nemovitosti podle odstavce 2 vlastník kulturní památky projedná v průběhu zpracování s odbornou organizací státní památkové péče z hlediska splnění podmínek rozhodnutí nebo závazného stanoviska podle odstavců 1 a 2. Ke každému dokončenému stupni dokumentace zpracuje odborná organizace státní památkové péče písemné vyjádření jako podklad pro závazné stanovisko obecního úřadu obce s rozšířenou působností, a jde-li o nemovitou národní kulturní památku, jako podklad pro závazné stanovisko krajského úřadu.
(6) Obnovu kulturních památek nebo jejich částí, které jsou díly výtvarných umění nebo uměleckořemeslnými pracemi (dále jen „restaurování“), mohou provádět fyzické osoby na základě povolení vydaného podle § 14a, přičemž restaurováním se rozumí souhrn specifických výtvarných, uměleckořemeslných a technických prací respektujících technickou a výtvarnou strukturu originálu.
(7) Vlastník kulturní památky je povinen odevzdat odborné organizaci státní památkové péče na její žádost 1 vyhotovení dokumentace.
(8) Orgán státní památkové péče vydává závazné stanovisko podle odstavce 1 nebo 2 v případech, navazuje-li na jeho postup rozhodnutí stavebního úřadu podle stavebního zákona; v ostatních případech vydává orgán státní památkové péče rozhodnutí.
(9) Podrobnosti o podmínkách pro dokumentaci obnovy a pro provádění obnovy kulturních památek stanoví obecně závazný právní předpis.

§ 17
Ochranné pásmo

(1) Vyžaduje-li to ochrana nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace, památkové zóny nebo jejich prostředí, vydá obecní úřad obce s rozšířenou působností po vyjádření odborné organizace státní památkové péče opatření obecné povahy o ochranném pásmu. V ochranném pásmu může obecní úřad obce s rozšířenou působností omezit nebo zakázat určitou činnost nebo učinit jiná vhodná opatření. Obecní úřad obce s rozšířenou působností může současně v opatření obecné povahy určit, u kterých nemovitostí v ochranném pásmu, nejsou-li kulturní památkou, nebo u jakých druhů prací na nich, včetně úpravy dřevin, je vyloučena povinnost posouzení zájmů státní památkové péče podle § 17a odst. 1 vyžádat si předem závazné stanovisko podle § 14 odst. 2; tato povinnost je vyloučena vždy, jde-li o záměr podle stavebního zákona, jehož provedením se nezasahuje žádným způsobem do vnějšího vzhledu této nemovitosti.
(2) Je-li nezbytné k vytvoření ochranného pásma získat některé pozemky nebo stavby, popřípadě provést jejich odstranění a nedojde-li k dohodě s vlastníkem, lze pozemky a stavby vyvlastnit.12) Lze také nařídit nezbytné úpravy stavby, jiného zařízení nebo pozemku.
(3) Vznikne-li vlastníku nebo uživateli pozemku, který není ve státním majetku, majetková újma v důsledku opatření podle odstavců 1 a 2, přísluší mu přiměřená náhrada, kterou poskytuje obec s rozšířenou působností.
(4) Obecní úřad obce s rozšířenou působností může po vyjádření odborné organizace státní památkové péče opatření obecné povahy podle odstavce 1 změnit, pokud se změnil účel, pro který bylo ochranné pásmo vymezeno, a může je i zrušit, pokud zanikl předmět ochrany.
(5) Podrobnosti o vymezení ochranného pásma stanoví obecně závazný právní předpis.

§ 17a
Práce v ochranném pásmu

(1) Stavební úřad v řízení o žádosti na povolení záměru týkajícího se nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny (§ 17), posoudí dopad tohoto záměru na zájmy státní památkové péče, není-li tato povinnost podle tohoto zákona nebo na základě tohoto zákona vyloučena (§ 17).
	(2) Stavební úřad vydá povolení po předchozím písemném vyjádření odborné organizace státní památkové péče, se kterou projedná na její žádost před ukončením řízení návrh tohoto povolení. Písemné vyjádření předloží odborná organizace státní památkové péče stavebnímu úřadu nejpozději ve lhůtě 20 dnů ode dne doručení žádosti o jeho vypracování, nestanoví-li stavební úřad ve zvlášť složitých případech lhůtu delší, která nesmí být delší než 30 dnů. Neobdrží-li příslušný stavební úřad ve lhůtě 20 dnů nebo v prodloužené lhůtě písemné vyjádření, vydá povolení bez tohoto vyjádření.
	(3) V povolení stavební úřad posoudí, zda práce tam uvedené jsou z hlediska zájmů státní památkové péče přípustné, a stanoví podmínky, za kterých lze tyto práce připravovat a provést. Podmínky musí vycházet ze současného stavu poznání kulturně historických hodnot, které je nezbytné zachovat při umožnění realizace zamýšleného záměru.
	(4) Ustanovení odstavců 1 až 3 se s výjimkou terénní úpravy nevztahují na nestavební záměry podle stavebního zákona.

§ 25
Organizační uspořádání státní památkové péče

(1) Státní památkovou péči vykonávají orgány státní památkové péče, jimiž jsou Ministerstvo kultury, krajské úřady, obecní úřady obcí s rozšířenou působností a stavební úřady a obecní úřady obcí s rozšířenou působností. 
(2) Ministerstvu kultury je podřízena odborná organizace státní památkové péče.
(3) Orgány státní památkové péče ve spolupráci s ostatními orgány státní správy a za odborné pomoci odborné organizace státní památkové péče, vědeckých, uměleckých a dalších odborných organizací a ústavů dbají, aby se státní památková péče zabezpečovala plánovitě, komplexně a diferencovaně a v souladu s dlouhodobou koncepcí jejího rozvoje. 

§ 27
Památková inspekce

(1) Ministerstvo kultury zřizuje památkovou inspekci jako svůj specializovaný kontrolní orgán v oboru státní památkové péče. Hlavním posláním památkové inspekce je vykonávat ústřední dozor nad dodržováním tohoto zákona a předpisů vydaných k jeho provedení s výjimkou působnosti stavebních úřadů.
(2) Památková inspekce plní zejména tyto úkoly:
a)	dozírá, jak je zabezpečována komplexní péče o kulturní památky,
b)	dozírá, jak jsou dodržována rozhodnutí orgánů státní památkové péče k zajištění péče o kulturní památky a jak vlastníci (správci, uživatelé) kulturních památek plní stanovené povinnosti,
c)	na základě poznatků získaných při výkonu dozoru provádí rozbor stavu státní památkové péče a navrhuje opatření k jejímu prohloubení.
(3) Památková inspekce při plnění svých úkolů spolupracuje s orgány státní památkové péče a ostatními správními úřady, kontrolními orgány, kraji, obcemi a odbornou organizací státní památkové péče a opírá se o jejich pomoc.
(4) Zjistí-li památková inspekce nedostatky v péči o kulturní památky, navrhne příslušnému orgánu státní památkové péče opatření k odstranění zjištěných nedostatků, popřípadě uložení pokuty, a dozírá, aby se uložená opatření řádně plnila.
(5) Podrobnosti o úkolech a oprávněních památkové inspekce stanoví obecně závazný právní předpis. 

§ 28

(1) Krajský úřad metodicky řídí výkon státní památkové péče v kraji s výjimkou působnosti stavebních úřadů.
(2) Krajský úřad
a)	plní úkoly orgánu státní památkové péče pro národní kulturní památky, pokud nepřísluší Ministerstvu kultury nebo vládě České republiky,
b)	dozírá v rozsahu své působnosti na dodržování tohoto zákona a předpisů vydaných pro jeho provedení,
c)	uplatňuje stanovisko při pořizování územního plánu, regulačního plánu a při vymezení zastavěného území, pokud je jimi řešeno území, ve kterém se nachází národní kulturní památka nebo památková zóna, není-li dotčeným orgánem ministerstvo kultury, a je dotčeným orgánem při pořizování změny takové územně plánovací dokumentace,
d)	uplatňuje stanovisko při vydání územního opatření o stavební uzávěře nebo územního opatření o asanaci území, ve kterém se nachází národní kulturní památka, její ochranné pásmo, památková zóna nebo její ochranné pásmo, není-li dotčeným orgánem ministerstvo kultury,
e)	je dotčeným orgánem k zabezpečení nepředvídaného archeologického nálezu, nálezu kulturně cenného předmětu nebo detailu stavby, k němuž došlo při přípravě nebo provádění obnovy národní kulturní památky podle stavebního zákona, při přípravě záměru, uskutečňování záměru, odstranění stavby nebo odstranění terénní úpravy podle stavebního zákona, není-li dotčeným orgánem obecní úřad obce s rozšířenou působností,
f)	vydává jako dotčený orgán na návrh nebo z vlastního podnětu závazné stanovisko a poskytuje další podklady do řízení vedených jinými správními úřady než orgány státní památkové péče podle zvláštních právních předpisů, jde-li o zabezpečení péče o národní kulturní památky,
g)	vykonává dozor při obnově národních kulturních památek z hlediska státní památkové péče,
h)	plní další úkoly stanovené tímto zákonem.
(3) Krajský úřad se při plnění svých úkolů opírá o odbornou pomoc odborné organizace státní památkové péče.
§ 29
Obecní úřad obce s rozšířenou působností

(1) Obecní úřad obce s rozšířenou působností vykonává a organizuje státní památkovou péči ve stanoveném správním obvodu v souladu s koncepcí rozvoje státní památkové péče v České republice.
(2) Obecní úřad obce s rozšířenou působností
a)	podílí se na zpracování krajské koncepce podpory státní památkové péče a na zpracování střednědobých a prováděcích plánů a programů obnovy kulturních památek,
b)	zabezpečuje předpoklady pro komplexní péči o kulturní památky a nemovitosti, které nejsou kulturní památkou, ale jsou v památkové rezervaci nebo v památkové zóně, v památkové zóně, v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, a v souvislosti s tím vydává jako dotčený orgán na návrh nebo z vlastního podnětu závazné stanovisko a poskytuje další podklady do řízení vedených jinými správními úřady než orgány státní památkové péče podle zvláštních právních předpisů,
c)	uplatňuje stanovisko při pořizování územního plánu, regulačního plánu a při vymezení zastavěného území, pokud je jimi řešeno území, ve kterém se nachází kulturní památka, není-li dotčeným orgánem ministerstvo kultury nebo krajský úřad, a je dotčeným orgánem při pořizování změny takové územně plánovací dokumentace,
c)	uplatňuje stanovisko při pořizování územního plánu, regulačního plánu a při vymezení zastavěného území, není-li dotčeným orgánem ministerstvo kultury nebo krajský úřad, a je dotčeným orgánem při pořizování změny takové územně plánovací dokumentace,
d)	uplatňuje stanovisko při vydání územního opatření o stavební uzávěře a územního opatření o asanaci území, není-li dotčeným orgánem ministerstvo kultury nebo krajský úřad,
e)	je dotčeným orgánem k zabezpečení nepředvídaného archeologického nálezu, nálezu kulturně cenného předmětu nebo detailu stavby, k němuž došlo při přípravě nebo provádění obnovy kulturní památky podle stavebního zákona nebo k němuž došlo při přípravě nebo provádění prací podle stavebního zákona na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale nachází se v památkové rezervaci nebo památkové zóně,
e)	je dotčeným orgánem k zabezpečení nepředvídaného archeologického nálezu, nálezu kulturně cenného předmětu nebo detailu stavby, k němuž došlo při přípravě nebo provádění obnovy nemovité kulturní památky podle stavebního zákona, při přípravě nebo provádění prací podle stavebního zákona na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v památkové rezervaci, památkové zóně nebo v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny,
f)	usměrňuje péči o kulturní památky zajišťovanou obcemi,
g)	vykonává státní správu na úseku státní památkové péče, pokud podle tohoto zákona není příslušný jiný orgán státní památkové péče,
h)	koordinuje jednotné označování nemovitých kulturních památek tabulkou opatřenou nápisem „Kulturní památka“ a velkým státním znakem, popřípadě i značkami stanovenými mezinárodními smlouvami,
i)	vykonává z hlediska státní památkové péče dozor při obnově kulturních památek a při stavbě, změně stavby, terénní úpravě, umístění nebo odstranění reklamního zařízení, umístění nebo odstranění reklamního poutače, pokud nejde o reklamní zařízení podle stavebního zákona, odstranění stavby, úpravě dřevin nebo udržovací práci na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v památkové rezervaci nebo v památkové zóně, v památkové zóně, v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny,
j)	dozírá v rozsahu své působnosti na dodržování tohoto zákona a předpisů vydaných k jeho provedení,
k)	plní další úkoly stanovené mu tímto zákonem.
(3) Obecní úřad obce s rozšířenou působností se při plnění svých úkolů opírá o odbornou pomoc odborné organizace státní památkové péče.
(4) Podrobnosti o způsobech zabezpečování předpokladů pro komplexní péči o kulturní památky obecními úřady obcí s rozšířenou působností stanoví ministerstvo kultury vyhláškou.

§ 30a
Stavební úřad

(1) Stavební úřad jako orgán státní památkové péče
a)	má postavení dotčeného orgánu v řízeních podle zvláštních právních předpisů, která se dotýkají nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v ochranném pásmu (§ 17),
b)	vykonává stavební kontrolu v průběhu realizace záměrů podle stavebního zákona na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v ochranném pásmu (§ 17) z hlediska státní památkové péče,
c)	hájí zájmy státní památkové péče při pořizování územního plánu, regulačního plánu a při vymezení zastavěného území a při vyhlášení územního opatření pro území, ve kterém se nachází ochranné pásmo (§ 17), není-li dotčeným orgánem ministerstvo kultury, krajský úřad nebo obecní úřad obce s rozšířenou působností, a při pořizování změny takové územně plánovací dokumentace,
d)	hájí zájmy státní památkové péče při zabezpečení nepředvídaného archeologického nálezu, nálezu kulturně cenného předmětu nebo detailu stavby, k němuž došlo při uskutečňování záměru podle stavebního zákona, není-li dotčeným orgánem krajský úřad nebo obecní úřad obce s rozšířenou působností,
e)	plní další úkoly stanovené mu tímto zákonem.
(2)	Stavební úřad se při plnění svých úkolů opírá o odbornou pomoc odborné organizace státní památkové péče.

Přestupky právnických a podnikajících fyzických osob

§ 35

(1) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a)	nechrání věc nebo stavbu před poškozením, zničením nebo odcizením od doručení vyrozumění o podání návrhu na prohlášení za kulturní památku nebo o tom, že ministerstvo kultury hodlá věc nebo stavbu prohlásit za kulturní památku z vlastního podnětu, až do rozhodnutí ministerstva kultury,
b)	nesplní oznamovací povinnost stanovenou v § 3 odst. 5, § 12 tohoto zákona,
c)	nepečuje o zachování kulturní památky, neudržuje ji v dobrém stavu, užívá ji způsobem neodpovídajícím jejímu kulturně politickému významu, památkové hodnotě nebo technickému stavu, nechrání ji před ohrožením, poškozením nebo znehodnocením nebo ji znehodnotí nebo zničí,
d)	poruší podmínku ochranného pásma nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny,
d)  e)	provádí obnovu kulturní památky bez rozhodnutí nebo závazného stanoviska obecního úřadu obce s rozšířenou působností nebo nedodržuje podmínky určené v tomto rozhodnutí nebo závazném stanovisku,
e)  f)	provádí restaurování, jde-li o kulturní památku, prostřednictvím fyzické osoby, která nemá povolení ministerstva kultury, nejde-li o výkon restaurátorské činnosti podle § 14a odst. 12, prostřednictvím fyzické osoby, které byla restaurátorská činnost pozastavena podle § 14a odst. 11, anebo prostřednictvím fyzické osoby, která není osobou oprávněnou k restaurování podle § 14b odst. 2, nebo která postupuje v rozporu se zákazem podle § 35 odst. 3 nebo § 39 odst. 3,
f)  g)	provádí stavbu, změnu stavby, terénní úpravu, umístění nebo odstranění reklamního zařízení, umístění nebo odstranění reklamního poutače, pokud nejde o reklamní zařízení podle stavebního zákona, odstranění stavby, úpravu dřevin nebo udržovací práci na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v památkové rezervaci nebo památkové zóně, v památkové zóně, v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, bez rozhodnutí nebo závazného stanoviska obecního úřadu obce s rozšířenou působností podle § 14 odst. 2 nebo nedodržuje podmínky uvedené v tomto rozhodnutí nebo závazném stanovisku, nejde-li o případ vyloučení povinnosti tohoto vlastníka (správce, uživatele) vyžádat si rozhodnutí nebo závazné stanovisko.
(2) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a)	poruší podmínku ochranného pásma nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, 
b)	provede záměr podle stavebního zákona na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny (§ 17), bez posouzení podle tohoto zákona, není-li tato povinnost podle tohoto zákona nebo na základě tohoto zákona vyloučena (§ 17).
(3) (2) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se dále dopustí přestupku tím, že
a)	nepečuje o zachování národní kulturní památky, neudržuje ji v dobrém stavu, užívá ji způsobem neodpovídajícím jejímu kulturně politickému významu, památkové hodnotě nebo technickému stavu, nechrání ji před ohrožením, poškozením nebo znehodnocením nebo ji znehodnotí nebo zničí,
b)	provádí obnovu národní kulturní památky bez rozhodnutí nebo závazného stanoviska krajského úřadu nebo nedodržuje podmínky určené v tomto rozhodnutí nebo závazném stanovisku,
c)	provádí restaurování, jde-li o národní kulturní památku, prostřednictvím fyzické osoby, která nemá povolení ministerstva kultury, nejde-li o výkon restaurátorské činnosti podle § 14a odst. 12, prostřednictvím fyzické osoby, které byla restaurátorská činnost pozastavena podle § 14a odst. 11, anebo prostřednictvím fyzické osoby, která není osobou oprávněnou k restaurování podle § 14b odst. 2, nebo která postupuje v rozporu se zákazem podle § 35 odst. 3 nebo § 39 odst. 3,
d)	přemístí bez předchozího souhlasu krajského úřadu stavbu, která je kulturní památkou, nebo trvale bez předchozího souhlasu krajského úřadu přemístí z veřejně přístupného místa movitou věc, která je kulturní památkou,
e)	zapůjčí do zahraničí nebo se pokusí do zahraničí vyvézt nebo vyveze kulturní památku bez předchozího souhlasu ministerstva kultury,
f) 	nesplní oznamovací povinnost stanovenou v § 21 odst. 4, § 22 odst. 2 nebo § 23 odst. 2 tohoto zákona,
g) 	provádí v rozporu s § 21 odst. 2 archeologický výzkum, nebo provádí archeologický výzkum, přestože není osobou oprávněnou k výzkumům podle § 21a odst. 2, nebo postupuje v rozporu se zákazem podle § 35 odst. 4 nebo § 39 odst. 4.
(4) (3) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako osoba oprávněná k restaurování dopustí přestupku tím, že hrubým způsobem nebo méně závažným způsobem, ale opakovaně prokazatelně poškodila při restaurování kulturní památku nebo její část, která je dílem výtvarných umění nebo uměleckořemeslnými pracemi.
(5) (4) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako osoba oprávněná k výzkumům dopustí přestupku tím, že provádí archeologické výzkumy, které archeologické nálezy ohrožují nebo poškozují. 
(6) (5) Za přestupek lze uložit pokutu do
a)	2 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 nebo 2,
b)	4 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 3, 4 nebo 5 2, 3 nebo 4.
(7) (6) Za přestupek podle odstavce 4 nebo 5 3 nebo 4 lze uložit zákaz činnosti nejdéle na 2 roky.

§ 36
(1) Přestupek projednává
a) 	obecní úřad obce s rozšířenou působností, jde-li o přestupek podle § 35 odst. 1,
b)	stavební úřad, jde-li o přestupek podle § 35 odst. 2,
c) b)  	krajský úřad, jde-li o přestupek podle § 35 odst. 32,
d) c) 	ministerstvo kultury, jde-li o přestupek podle § 35 odst. 4 nebo 5 3 nebo 4.
(2) Pokutu vybírá a vymáhá orgán, který ji uložil.

Přestupky fyzických osob

§ 39

(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) 	nechrání věc nebo stavbu před poškozením, zničením nebo odcizením od doručení vyrozumění o podání návrhu na prohlášení za kulturní památku nebo o tom, že ministerstvo kultury hodlá věc nebo stavbu prohlásit za kulturní památku z vlastního podnětu až do rozhodnutí ministerstva kultury,
b)	nesplní oznamovací povinnost stanovenou v § 3 odst. 5, § 12 tohoto zákona,
c)	nepečuje o zachování kulturní památky, neudržuje ji v dobrém stavu a nechrání ji před ohrožením, poškozením, znehodnocením nebo odcizením, nebo kulturní památku užívá způsobem, který neodpovídá jejímu kulturně politickému významu, památkové hodnotě nebo technickému stavu,
d)	poruší podmínku ochranného pásma nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny,
d) e)	provádí obnovu kulturní památky bez rozhodnutí nebo závazného stanoviska obecního úřadu obce s rozšířenou působností nebo nedodržuje podmínky určené v tomto rozhodnutí nebo závazném stanovisku,
e) f)	provádí neoprávněné výkopy na území s archeologickými nálezy,
f) g)	provádí stavbu, změnu stavby, terénní úpravu, umístění nebo odstranění reklamního zařízení, umístění nebo odstranění reklamního poutače, pokud nejde o reklamní zařízení podle stavebního zákona, odstranění stavby, úpravu dřevin nebo udržovací práci na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v památkové rezervaci nebo památkové zóně, v památkové zóně, v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, bez rozhodnutí nebo závazného stanoviska obecního úřadu obce s rozšířenou působností podle § 14 odst. 2 nebo nedodržuje podmínky uvedené v tomto rozhodnutí nebo závazném stanovisku, nejde-li o případ vyloučení povinnosti tohoto vlastníka (správce, uživatele) vyžádat si rozhodnutí nebo závazné stanovisko,
g) h)	provádí restaurování, jde-li o kulturní památku, bez povolení ministerstva kultury, nejde-li o výkon restaurátorské činnosti podle § 14a odst. 12, nebo přestože jí byla restaurátorská činnost pozastavena podle § 14a odst. 11, anebo přestože není osobou oprávněnou k restaurování podle § 14b odst. 2, nebo při zákazu uloženém podle § 35 odst. 3 nebo § 39 odst. 3,
h) i)	jako držitel povolení k restaurování neoznámil ministerstvu kultury neprodleně změnu údajů podle § 14a odst. 9.
(2) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a)	poruší podmínku ochranného pásma nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, 
b)	provede záměr podle stavebního zákona na nemovitosti, která není kulturní památkou, ale je v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny (§ 17), bez posouzení podle tohoto zákona, není-li tato povinnost podle tohoto zákona nebo na základě tohoto zákona vyloučena (§ 17).
(3) (2) Fyzická osoba se dále dopustí přestupku tím, že
a)	nepečuje o zachování národní kulturní památky, neudržuje ji v dobrém stavu a nechrání ji před ohrožením, poškozením, znehodnocením nebo odcizením, nebo národní kulturní památku užívá způsobem, který neodpovídá jejímu kulturně politickému významu, památkové hodnotě nebo technickému stavu,
b)	provádí obnovu národní kulturní památky bez rozhodnutí nebo závazného stanoviska krajského úřadu nebo nedodržuje podmínky určené v tomto rozhodnutí nebo závazném stanovisku,
c)	přemístí bez předchozího souhlasu krajského úřadu stavbu, která je kulturní památkou, nebo trvale bez předchozího souhlasu krajského úřadu přemístí z veřejně přístupného místa movitou věc, která je kulturní památkou,
d) 	zapůjčí do zahraničí nebo se pokusí do zahraničí vyvézt nebo vyveze kulturní památku bez předchozího souhlasu ministerstva kultury,
e)	provádí restaurování, jde-li o národní kulturní památku, bez povolení ministerstva kultury, nejde-li o výkon restaurátorské činnosti podle § 14a odst. 12, nebo přestože jí byla restaurátorská činnost pozastavena podle § 14a odst. 11, anebo přestože není osobou oprávněnou k restaurování podle § 14b odst. 2, nebo při zákazu uloženém podle § 35 odst. 3 nebo § 39 odst. 3,
f)	neplní oznamovací povinnost stanovenou v § 21 odst. 4, § 22 odst. 2 nebo § 23 odst. 2 tohoto zákona,
g) 	provádí v rozporu s § 21 odst. 2 archeologický výzkum, nebo provádí archeologický výzkum, přestože není osobou oprávněnou k výzkumům podle § 21a odst. 2, nebo postupuje v rozporu se zákazem podle § 35 odst. 4 nebo § 39 odst. 4.
(4) (3) Fyzická osoba se jako osoba oprávněná k restaurování dopustí přestupku tím, že hrubým způsobem nebo méně závažným způsobem, ale opakovaně prokazatelně poškodila při restaurování kulturní památku nebo její část, která je dílem výtvarných umění nebo uměleckořemeslnými pracemi.
(5) (4) Fyzická osoba se jako osoba oprávněná k výzkumům dopustí přestupku tím, že provádí archeologické výzkumy, které archeologické nálezy ohrožují nebo poškozují. 
(6)  (5) Za přestupek lze uložit pokutu do
a) 	2 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 nebo 2,
b) 	4 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 3, 4 nebo 5 2, 3 nebo 4.
(7) (6) Za přestupek podle odstavce 4 nebo 5 3 nebo 4 lze uložit zákaz činnosti nejdéle na 2 roky.

§ 40

(1) Přestupek projednává
a) 	obecní úřad obce s rozšířenou působností, jde-li o přestupek podle § 39 odst. 1,
b)	stavební úřad, jde-li o přestupek podle § 39 odst. 2,
c) b) 	krajský úřad, jde-li o přestupek podle § 39 odst. 3 2,
d) c)	ministerstvo kultury, jde-li o přestupek podle § 39 odst. 4 nebo 5 3 nebo 4.
(2) Pokutu vybírá a vymáhá orgán, který ji uložil.

§ 44a

(1) Ve správních řízeních vedených podle tohoto zákona lze listinu prokazující vlastnictví věci nahradit čestným prohlášením, nejde-li o věc, která je předmětem evidence v katastru nemovitostí.
(2) Ve správních řízeních vedených podle tohoto zákona týkajících se movité kulturní památky, která je příslušenstvím nemovité kulturní památky, je místní příslušnost orgánu státní památkové péče určena místem, kde se nachází nemovitá kulturní památka.
(3) Souhlas podle § 18 odst. 1, je-li vydán krajským úřadem ve věci, o které není příslušný rozhodovat stavební úřad podle zvláštního právního předpisu, je rozhodnutím ve správním řízení, jinak je závazným stanoviskem.
(4) V případě nemovitosti, která není kulturní památkou, ale nachází se v památkové rezervaci nebo památkové zóně a současně v ochranném pásmu nemovité kulturní památky, nemovité národní kulturní památky, památkové rezervace nebo památkové zóny, je dotčeným orgánem státní památkové péče obecní úřad obce s rozšířenou působností.

ČÁST ČTVRTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 15
Zabezpečení ochrany nerostného bohatství při územně plánovací činnosti
	(1) K včasnému zabezpečení ochrany nerostného bohatství jsou orgány územního plánování6) a projektanti územně plánovací dokumentace povinni při územně plánovací činnosti vycházet z podkladů o zjištěných a předpokládaných výhradních ložiskách poskytovaných jim ministerstvem životního prostředí České republiky zejména prostřednictvím územně analytických podkladů; přitom postupují podle zvláštních předpisů5) a jsou povinni navrhovat řešení, které je z hlediska ochrany a využití nerostného bohatství a dalších zákonem chráněných obecných zájmů nejvýhodnější.
	(2) Ministerstvo životního prostředí, Ministerstvo průmyslu a obchodu a Český báňský úřad uplatňují stanoviska k územnímu rozvojovému plánu a k zásadám územního rozvoje z hlediska ochrany a využití nerostného bohatství. Ministerstvo životního prostředí, Ministerstvo průmyslu a obchodu a obvodní báňské úřady uplatňují stanoviska k územním plánům a k regulačním plánům územnímu plánu, regulačnímu plánu a územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska ochrany a využití nerostného bohatství.

§ 33

Řešení střetů zájmů 

	(1) Jestliže jsou využitím výhradního ložiska ohroženy objekty a zájmy chráněné podle zvláštních předpisů,11) objekty a zájmy fyzických nebo právnických osob, jsou organizace, orgány a fyzické a právnické osoby, jimž přísluší ochrana těchto objektů a zájmů, povinny ve vzájemné součinnosti řešit tyto střety zájmů a navrhnout postup, který umožní využití výhradního ložiska při zabezpečení nezbytné ochrany uvedených objektů a zájmů. 
 
	(2) Organizace je povinna před zařazením příslušných prací do plánu otvírky, přípravy a dobývání dohodnout se s orgány a fyzickými a právnickými osobami, kterým přísluší ochrana objektů a zájmů podle odstavce 1, o tom, zda ohrožený objekt nebo zájem se má chránit, v jakém rozsahu, popřípadě po jakou dobu a dohodu předložit krajskému úřadu k zaujetí stanoviska. Dohoda je platná, jestliže krajský úřad do 1 měsíce od jejího předložení nevyjádří s dohodou nesouhlas. Povinnost uzavřít dohodu se nevztahuje na případy, kdy střety zájmů byly vyřešeny při stanovení chráněného ložiskového území, dobývacího prostoru, popřípadě při projektování, výstavbě nebo rekonstrukci dolu a lomu a jestliže postup při jejich řešení stanoví zvláštními předpisy. 11) 
 
	(3) Nedošlo-li k dohodě podle odstavce 2 nebo jestliže krajský úřad nesouhlasí s dohodou, rozhodne o řešení střetů zájmů Ministerstvo průmyslu a obchodu po projednání s ministerstvem životního prostředí České republiky a Českým báňským úřadem v součinnosti s ostatními dotčenými ústředními orgány státní správy, a to s přihlédnutím ke stanovisku krajského úřadu. 
 
	(4) Organizace, která žádá o povolení otvírky, přípravy a dobývání výhradního ložiska, je povinna doložit obvodnímu báňskému úřadu, že střety zájmů byly vyřešeny. 
 
	(5) Ochranná opatření, která musí být provedena na stavbách a zařízeních nesouvisejících s dobýváním výhradního ložiska, nařídí příslušný stavební úřad v dohodě s obvodním báňským úřadem vlastníku dotčených staveb a zařízení jako nezbytnou úpravu.17) Jde-li o stavby a zařízení, která byla vybudována před stanovením dobývacího prostoru, uskuteční se ochranná opatření na náklad organizace. 
 
	(6) Ustanovení odstavců 1 až 5 se vztahují obdobně i na zařazení příslušných prací do plánu zajištění důlních děl a lomů nebo do plánu likvidace hlavních důlních děl a lomů. 
 
	(7) Postup při řešení rozporů podle tohoto zákona se nepoužije na řešení rozporů při vymezení zastavěného území, pořizování územně plánovací dokumentace, v územním, stavebním nebo společném územním a stavebním řízení podle stavebního zákona a v řízení o povolení záměru. V uvedených případech se postupuje podle správního řádu. 

§ 35

Stará důlní díla 

	(1) Starým důlním dílem se podle tohoto zákona rozumí důlní dílo v podzemí, které je opuštěno a jehož původní provozovatel ani jeho právní nástupce neexistuje nebo není znám. 
 
	(2) Starým důlním dílem je také opuštěný lom po těžbě vyhrazených nerostů, jehož původní provozovatel ani jeho právní nástupce neexistuje nebo není znám. 
 
	(3) Opuštěným důlním dílem se podle tohoto zákona rozumí důlní dílo, jehož vlastník nebo provozovatel je znám, avšak toto důlní dílo trvale nebo dlouhodobě nevyužívá. 
 
	(4) Ministerstvo životního prostředí České republiky zabezpečuje zjišťování starých důlních děl a vede jejich registr. Vedením registru může pověřit jinou právnickou osobu. Údaje z registru poskytuje na vyžádání do 30 dnů příslušným orgánům územního plánování. 
 
	(5) Kdo zjistí staré důlní dílo nebo jeho účinky na povrch, oznámí to bezodkladně ministerstvu životního prostředí České republiky. 
 
	(6) Zajišťování nebo likvidaci starých důlních děl a jejich následků, která ohrožují zákonem chráněný obecný zájem zabezpečí v nezbytně nutném rozsahu ministerstvo životního prostředí České republiky. Ministerstvo životního prostředí České republiky vypořádá i případné škody na hmotném majetku 19) způsobené při zajišťování nebo likvidaci starých důlních děl. 
 
	(7) Ministerstvo životního prostředí České republiky zajišťuje v nezbytně nutném rozsahu likvidaci starých důlních děl uvedených v odstavcích 1 a 2, pokud existence takových děl brání dalšímu rozvoji území a je v souladu s územním plánem velkého územního celku územně plánovací dokumentací. V ostatních případech o tom, zda tato skutečnost nastala, rozhodne Ministerstvo životního prostředí České republiky v dohodě s Ministerstvem pro místní rozvoj České republiky a Ministerstvem průmyslu a obchodu České republiky. 
 
	(8) Ministerstvo životního prostředí České republiky podrobněji upraví obecně závazným právním předpisem zjišťování starých důlních děl a vedení jejich registru. 

ČÁST PÁTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 
§ 19

Dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu 

	(1) Dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu, zajištění a likvidaci hlavních důlních děl a lomů povoluje obvodní báňský úřad. Bez těchto povolení nesmí být práce zahájeny. 
 
	(2) K žádosti o povolení dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu organizace přikládá územní rozhodnutí povolení o stanovení dobývacího prostoru 5) a plán využívání ložiska. K žádosti o povolení zajištění nebo likvidace hlavních důlních děl a lomů organizace přikládá plán jejich zajištění nebo likvidace. 
 
	(3) Na řízení o povolování dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu a na povolování zajištění a likvidace hlavních důlních děl a lomů se vztahují přiměřeně ustanovení § 17 a 18. Vydaná rozhodnutí o povolení dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu jsou závazná i pro právní nástupce účastníků řízení. 
 
	(4) Organizace, která dobývá ložisko nevyhrazeného nerostu, popřípadě v souvislosti s dobýváním nerosty upravuje nebo zušlechťuje, je povinna dodržovat podmínky hospodárného a bezpečného dobývání ložiska. 
 
	(5) Pro zpřesnění znalostí o množství a kvalitě zásob a o geologických a báňsko-technických podmínkách dobývání je organizace oprávněna během dobývání vykonávat další průzkum ložiska v území vymezeném v rozhodnutí o využití území pro dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu povolení o stanovení dobývacího prostoru. 5) 
 
	(6) Bližší podmínky využívání ložisek nevyhrazených nerostů stanoví Český báňský úřad v dohodě s ministerstvem životního prostředí České republiky a ministerstvem pro hospodářskou politiku a rozvoj České republiky obecně závazným právním předpisem. 
 
	(7) Organizace a právnické a fyzické osoby, které žádají o povolení dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu nebo povolení zajištění nebo likvidace hlavních důlních děl a lomů, prověřují možnost rekultivace území přírodě blízkou obnovou těžbou narušeného území. 

___________
5) § 32 a 33 zákona č. 50/1976 Sb.
5) § 213 zákona č. 283/2021 Sb.

§ 29

	(1) Vyrábět, zpracovávat nebo skladovat výbušniny nebo provádět výzkum, vývoj, zkoušení, ničení nebo zneškodňování výbušnin lze pouze ve stavbě, kterou lze užívat k tomuto účelu podle kolaudačního rozhodnutí, kolaudačního souhlasu nebo souhlasu či povolení změny v účelu užívání stavby podle stavebního zákona, nebo na plochách k tomu určených podle rozhodnutí o změně využití území povolení změny využití území podle stavebního zákona. Povinnost podle věty první se nevztahuje na výrobu výbušnin mobilní jednotkou připravující výbušniny v místě spotřeby pro jejich přímé nabití do vývrtu. 
 
	(2) Při trhacích pracích velkého rozsahu se mohou výbušniny, které mají být jednorázově použity, přechodně uskladnit na volném prostranství, nejvýše však na dobu 48 hodin před zahájením trhacích prací. Organizace připravující trhací práce je u výbušnin uskladněných podle věty první povinna učinit potřebná opatření proti nepříznivému působení povětrnostních vlivů, proti odcizení výbušnin a k zajištění ochrany osob a majetku před nežádoucím výbuchem výbušnin. Uskladnění výbušnin na volném prostranství a provedená opatření musí organizace neprodleně oznámit krajskému ředitelství Policie České republiky příslušnému podle místa uskladnění výbušnin. 
 
	(3) Po dobu nezbytně nutnou pro provedení trhací práce lze výbušniny přechovávat i ve zvláštních úschovnách zřízených na pracovišti. Podmínky pro provoz, umístění a provedení zvláštních úschoven výbušnin stanoví Český báňský úřad vyhláškou. 

§ 40
Český báňský úřad

	(1) Český báňský úřad plní úkoly vrchního dozoru orgánů státní báňské správy.
 
	(2) Český báňský úřad řídí výkon státní báňské správy a činnost obvodních báňských úřadů a rozhoduje o odvoláních proti jejich rozhodnutím a povoluje nabývání, předávání, vývoz, dovoz a tranzit výbušnin.
 
	(3) Při výkonu vrchního dozoru Český báňský úřad
a) ukládá opatření k zajištění hospodárného využívání ložisek nerostů, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu a za tím účelem organizuje, řídí a provádí zvláštní prověrky,
 
b) provádí prověrky pracovišť, činností a technických zařízení a při tom zjišťuje, jak obvodní báňské úřady plní povinnosti vyplývající pro ně z horního zákona, tohoto zákona a předpisů vydaných na jejich základě,
 
c) dává souhlas ke zřízení, popřípadě nařizuje zřízení hlavních báňských záchranných stanic, stanoví jejich sídla a vymezuje jejich působnost, schvaluje jejich služební řády, určuje podmínky pro ustanovení do funkcí a prověřuje odbornou způsobilost jejich vedoucích pracovníků a dohlíží na stav, organizaci a vybavení hlavních a obvodních báňských záchranných stanic; může též s ohledem na povahu prací, jejich rizikovost a s přihlédnutím 
k místním podmínkám nařídit, aby organizace při činnosti prováděné hornickým způsobem zajistila báňskou záchrannou službu,
 
d) ukládá opatření k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu při nakládání s výbušninami a za tím účelem organizuje, řídí a provádí zvláštní prověrky.
 
	(4) Při plnění úkolů podle odstavce 3 má Český báňský úřad práva a povinnosti uvedené v § 41 odst. 1 písm. a) a c).
 
	(5) Český báňský úřad
 
a) vede souhrnnou evidenci dobývacích prostorů a jejich změn, provozovaných hlavních důlních děl a souhrnnou evidenci oprávnění pro hornickou činnost nebo činnost prováděnou hornickým způsobem (§ 5 odst. 2); pouze pro účely vrchního dozoru vede souhrnnou evidenci podzemních objektů a jejich změn. Údaje v evidencích se uchovávají trvale,
 
b) řídí a koordinuje vývoj a výzkum v oblasti působnosti státní báňské správy, který je financován ze státních prostředků,
 
c) plní vůči Komisi povinnosti České republiky, které vyplývají z tohoto zákona,
 
d) povoluje jednotlivé druhy výbušnin k prvnímu použití v rizikových podmínkách 
a v rizikovém prostředí (§ 28a),
 
e) je orgánem dozoru podle právních předpisů upravujících posuzování shody stanovených výrobků a technické požadavky na výrobky30), případně podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího dozor nad trhem27), jedná-li se o výbušniny a pomůcky,
 
f) stanoví zvláštní podmínky k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu včetně bezpečnosti používaných vyhrazených i ostatních technických zařízení při nakládání s výbušninami,
 
g) řídí a koordinuje výzkum a vývoj a povoluje zkušební provoz zařízení a systémů v rámci výzkumu a vývoje a k tomu stanovuje podmínky k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu,
 
h) plní úkoly nadřízeného správce daně podle daňového řádu a vydává tiskopisy pro přiznání 
k úhradám placeným podle horního zákona.
 
	(6) Český báňský úřad dále
 
a) zpracovává v součinnosti s hlavním hygienikem18g) koncepci bezpečnosti a ochrany zdraví při hornické činnosti v dolech, a to po projednání s organizacemi reprezentujícími dotčené zaměstnavatele a zaměstnance, kteří se podílejí na jejím uskutečňování, a tuto koncepci podle potřeby aktualizuje,
 
b) zabezpečuje a koordinuje v součinnosti s příslušnými ústředními orgány úkoly mezinárodní spolupráce v oblasti své působnosti,
 
c) eviduje údaje o pracovních úrazech, provozních nehodách a nebezpečných událostech, ke kterým došlo při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem a při nakládání 
s výbušninami; z těchto údajů sestavuje roční statistiky, které zveřejňuje,
 
d) vede evidenci o vydaných osvědčeních nebo průkazech odborné způsobilosti,
 
e) vede evidenci o udělených sankcích, jejich výběru a předává je Ministerstvu financí České republiky,
 
f) poskytuje příslušným orgánům Evropských společenství informace o dobývání ložisek ropy a hořlavého zemního plynu požadované právním předpisem Evropských společenství,18h)
 
g) spolupracuje s Komisí a členskými státy Evropské unie na úseku výbušnin, zejména při výměně informací týkajících se organizací, které mají oprávnění nakládat s výbušninami 
a kterým bylo vydáno povolení k nabývání, předávání, tranzitu, vývozu a dovozu výbušnin,
 
h) vykonává činnosti stanovené zvláštním právním předpisem23),
 
i) vydává stanoviska k územnímu rozvojovému plánu a k, zásadám územního rozvoje a územnímu opatření o stavební uzávěře vydávanému Ministerstvem pro místní rozvoj nebo radou kraje.

§ 41

Obvodní báňské úřady 

	(1) Při výkonu vrchního dozoru obvodní báňské úřady 
 
a) provádějí prohlídky objektů, zařízení a pracovišť a při tom kontrolují, jak jsou plněny povinnosti vyplývající z horního zákona, tohoto zákona a předpisů vydaných na jejich základě, pokud upravují ochranu a využívání ložisek nerostů, bezpečnost a ochranu zdraví při práci a bezpečnost provozu a zajištění chráněných objektů a zájmů před účinky hornické činnosti, nakládání s výbušninami, jakož i z jiných obecně závazných právních předpisů k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, bezpečnosti technických zařízení a pracovních podmínek, včetně předpisů o požární ochraně v podzemí, 
 
b) zjišťují na místě stav, příčiny a následky závažných provozních nehod (havárií) a závažných pracovních úrazů v organizacích, jakož i závažné ohrožení bezpečnosti provozu organizace nebo zákonem chráněného obecného zájmu, zejména bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, 
 
c) nařizují odstranit zjištěné závady a nedostatky. K zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu jsou též oprávněny nařizovat nezbytná opatření. Pokud zjistí závady, které zřejmě a bezprostředně ohrožují zákonem chráněný obecný zájem, zejména bezpečnost a ochranu zdraví při práci, bezpečnost provozu a technických zařízení, popřípadě majetku a které nelze ihned odstranit, nařizují v nezbytném rozsahu zastavení provozu organizace nebo jeho části, popřípadě jejích technických zařízení, až do odstranění závad, 
 
d) dozírají na stav, vybavení a činnost báňské záchranné služby a prověřují odbornou způsobilost jejích vedoucích pracovníků s výjimkou pracovníků revírních báňských záchranných stanic, 
 
e) dozírají, zda organizace řádně vedou evidenci a registraci pracovních úrazů a vyhodnocují zdroje a příčiny úrazovosti, 
 
f) prověřují, zda organizace vykonávající hornickou činnost nebo činnost prováděnou hornickým způsobem je způsobilá projektovat a vyrábět vyhrazená technická zařízení sloužící k vykonávání hornické činnosti nebo činnosti prováděné hornickým způsobem, vydávají jí příslušné povolení, popřípadě jí toto povolení odnímají, 
 
g) kontrolují provádění prohlídek a zkoušek technických zařízení, 
 
h) prověřují zkouškami znalost předpisů uvedených v písmenu a) u pracovníků, kterou tito pracovníci potřebují k výkonu řídících a kontrolních funkcí. Posuzují odbornou způsobilost pracovníků k výkonu vybraných funkcí a vydávají jim osvědčení nebo oprávnění k výkonu funkcí, popřípadě jim tato osvědčení nebo oprávnění odnímají, 
 
i) poskytují bezplatně poradenství zaměstnavatelům a pracovníkům, jak vyhovět předpisům o zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení, 
 
j) vykonávají správu úhrad18i) z dobývacích prostorů a z vydobytých nerostů výhradních ložisek,18j) včetně úroku z prodlení, 
 
k) vedou evidenci o osobách, kterým vydaly osvědčení nebo průkaz odborné způsobilosti podle tohoto zákona a předpisů vydaných na jeho základě, a o vydání těchto dokladů informují Český báňský úřad, 
 
l) vedou evidenci podzemních objektů. 
 
	(2) Obvodní báňské úřady dále 
 
a) stanoví, mění nebo ruší dobývací prostory a vedou jejich evidenci, 
 
b) povolují otvírku, přípravu a dobývání výhradních ložisek a ve stanovených případech vyhledávání a průzkum ložisek důlními díly; před zastavením provozu v důlních dílech a lomech povolují jejich zajištění nebo povolují likvidaci hlavních důlních děl a lomů, 
 
c) schvalují v rámci povolování otvírky, přípravy a dobývání výhradních ložisek návrh na vytvoření finančních rezerv pro vypořádání důlních škod a na sanaci a rekultivaci pozemků dotčených vlivem dobývání 8a) a rozhodují o jejich čerpání, 
 
d) mohou nařídit vyhotovení nebo doplnění důlně měřické a geologické dokumentace, pokud chybí, jsou-li neúplné nebo jsou-li v nich závady, 
 
e) povolují zvláštní zásady do zemské kůry a zajištění nebo likvidaci starých důlních děl, 
 
f) nařizují, aby část výhradního ložiska v dobývacím prostoru jedné organizace vydobyla jiná organizace nebo aby si organizace zřídila důlní dílo v dobývacím prostoru jiné organizace, jestliže je to z hlediska veřejného zájmu, zejména bezpečnosti provozu, nezbytně nutné; stejně postupují, jestliže je nezbytně nutné společné užívání důlních děl a zařízení, 
 
g) stanoví nezbytná opatření, zejména pořadí a způsob vydobytí výhradních ložisek, jestliže by otvírkou, přípravou a dobýváním byl ohrožen provoz nebo využití výhradních ložisek v dobývacím prostoru jiné organizace, 
 
h) povolují dobývání ložisek nevyhrazených nerostů, 
 
i) povolují trhací práce při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem a trhací práce při ostatních činnostech, 
 
j) vydávají vyjádření podle tohoto zákona a stanoviska k územním plánům a regulačním plánům územnímu plánu, regulačnímu plánu a územnímu opatření o stavební uzávěře vydávaného radou obce, 
 
k) schvalují služební řády závodních báňských záchranných stanic, 
 
l) kontrolují v pravidelných intervalech vytváření finančních pro vypořádání rezerv pro vypořádání důlních škod a pro sanaci a rekultivaci pozemků dotčených vlivem dobývání výhradních ložisek. O průběhu těchto kontrol vedou evidenci, 
 
m) plní další úkoly vyplývající pro ně z horního zákona, tohoto zákona a jiných obecně závazných právních předpisů, 
 
n) vykonává činnosti stanovené zvláštním právním předpisem23). 
 
	(3) Při vybírání a vymáhání pohledávek státu a obcí postupují obvodní báňské úřady podle zvláštního právního předpisu.18l) V řízení před soudy vystupují obvodní báňské úřady jako organizační složky státu18m) samostatně jménem České republiky. 

ČÁST ŠESTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 62/1988 Sb., o geologických pracích, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 14

Vstup na cizí nemovitosti a jejich využívání 

	(1) Při záměru provádět geologické práce spojené se zásahem do pozemku jsou organizace povinny před vstupem na cizí pozemek uzavřít s vlastníkem pozemku nebo, není-li možné zjistit vlastníka, s nájemcem pozemku písemnou dohodu o provádění geologických prací, zřizování pracovišť, přístupových cest, přívodu vody a energie, jakož i provádění nezbytných úprav půdy a odstraňování porostů, popřípadě zřizování staveb; ustanovení zvláštních právních předpisů2a) zůstávají nedotčena. 
 
	(2) Nedojde-li k dohodě podle odstavce 1, rozhodne příslušný krajský úřad o omezení vlastnických práv vlastníka nebo nájemce nemovitosti uložením povinnosti strpět provedení geologických prací. Rozhodnutí o omezení práv vlastníka nebo nájemce nemovitosti lze vydat pouze ve veřejném zájmu, není-li v rozporu se státní surovinovou politikou, v nezbytném rozsahu, na dobu určitou, za náhradu, a pokud tento zákon nestanoví jinak, podle zvláštního právního předpisu,7a) pro 
 
a) vyhledávání ložisek ropy nebo zemního plynu, 
 
b) vyhledávání ložisek vyhrazených nerostů hrazené plně z prostředků státního rozpočtu, 
 
c) vyhledávání a průzkum zdrojů podzemních vod pro hromadné zásobování pitnou vodou nebo přírodních léčivých zdrojů (minerálních a termálních vod, plynů a emanací), 
 
d) zjišťování a hodnocení geologických údajů pro tvorbu a ochranu životního prostředí, 
 
e) vyhledávání a průzkum geologických struktur vhodných pro ukládání rizikových a radioaktivních odpadů, 
 
f) vyhledávání a průzkum přírodních horninových struktur vhodných pro budování podzemních zásobníků pro uskladňování zemního plynu nebo ropy, nebo pro ukládání oxidu uhličitého21), 
 
g) geologické práce potřebné pro jiné činnosti prováděné ve veřejném zájmu, 
 
h) zjišťování a vyhodnocování geologických údajů nezbytných pro prevenci nebo likvidaci stavů veřejného ohrožení zdraví a bezpečnosti obyvatelstva, 
 
i) geologické práce prováděné při výkonu státní geologické služby. 
 
	(3) Vstup do prostorů a objektů užívaných ozbrojenými silami nebo ozbrojenými sbory, dále vstup na místa, kde jsou umístěna zařízení sloužící obraně a bezpečnosti státu, a na území, pro které lze vydat územní rozhodnutí nebo stavební povolení jen se souhlasem příslušných správních úřadů,8a) vymezené Ministerstvem obrany nebo Ministerstvem vnitra postupem podle stavebního zákona upravují zvláštní právní předpisy.8b) 

§ 25 

	Obecné předpisy o správním řízení se nevztahují na řízení podle § 7. Pokud se v tomto zákoně užívá pojem územní řízení, územní rozhodnutí nebo stavební povolení, rozumí se tím také společné územní a stavební řízení a společné povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje podle stavebního zákona. 

ČÁST SEDMÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 6

Registrace významných krajinných prvků 

	(1) Rozhodnutí o registraci významného krajinného prvku vydává orgán ochrany přírody. Účastníkem řízení je vlastník dotčeného pozemku. Rozhodnutí o registraci se oznamuje rovněž nájemci dotčeného pozemku, územně příslušnému stavebnímu úřadu, úřadu územního plánování a obci. 
 
	(2) V rozhodnutí podle odstavce 1 se kromě náležitostí stanovených obecnými předpisy o správním řízení4b) vždy uvede vymezení významného krajinného prvku a poučení o právních následcích registrace (§ 4 odst. 2). 
 
	(3) Rozhodnutí podle odstavce 1 může orgán ochrany přírody, který o registraci rozhodl, zrušit pouze v případě veřejného zájmu. 

	§ 18

	Členění území národních parků 

	(1) Území národních parků se člení podle cílů ochrany a stavu ekosystémů na 4 zóny ochrany přírody, a to: 
 
a) zóna přírodní se vymezí na ucelených plochách, kde převažují přirozené ekosystémy, s cílem je zachovat a umožnit v nich nerušený průběh přírodních procesů, 
 
b) zóna přírodě blízká se vymezí na plochách, kde převažují člověkem částečně pozměněné ekosystémy, s cílem dosažení stavu odpovídajícího přirozeným ekosystémům, 
 
c) zóna soustředěné péče o přírodu se vymezí na plochách, kde převažují člověkem významně pozměněné ekosystémy, s cílem zachování nebo postupného zlepšování stavu ekosystémů, významných z hlediska biologické rozmanitosti, jejichž existence je podmíněna trvalou činností člověka nebo obnovy přírodě blízkých ekosystémů, a 
 
d) zóna kulturní krajiny se vymezí na zastavěných plochách a zastavitelných územích  územích, zastavitelných plochách, popřípadě zastavitelném území obcí určených k jejich udržitelnému rozvoji a na plochách, kde převažují člověkem pozměněné ekosystémy určené k trvalému využívání člověkem. 
 
	(2) Do jednotlivých zón ochrany přírody lze zařadit i území, která nesplňují charakteristiku zón podle odstavce 1, ale jejich zařazení je nezbytné z důvodů udržení jednotného způsobu péče o zónu a dosažení cíle ochrany zóny národního parku. 
 
	(3) Do jednotlivých zón ochrany přírody lze zařadit i jednotlivá území do maximální souvislé plochy 5 ha, která nesplňují charakteristiku zón podle odstavce 1 a neslouží k dosažení cíle zóny národního parku, ale jejich zařazení je nezbytné z důvodů udržení celistvosti plochy segmentu zóny; tato území mohou tvořit maximálně jednu desetinu plochy segmentu zóny. 
 
	(4) Zóny přírodní se vymezují tak, aby byly minimalizovány nepříznivé vlivy působící na pozemky jiných vlastníků lesa mimo zónu přírodní a přírodě blízkou a na pozemky mimo území národního parku. 
 
	(5) Vymezení a změny jednotlivých zón ochrany přírody národního parku, včetně území podle odstavce 3, a jejich charakteristiku podle přírodních podmínek a cílů ochrany stanoví Ministerstvo životního prostředí vyhláškou. 
 
	(6) Projednávání změn zón ochrany přírody národního parku lze podle odstavce 5 poprvé zahájit nejdříve 15 let po nabytí účinnosti první vyhlášky, kterou byly zóny ochrany přírody tohoto národního parku podle odstavce 5 vymezeny. 
 
	(7) Na části území národního parku, která není součástí žádné ze zón ochrany přírody národního parku a leží mimo zastavěná území obcí a zastavitelné plochy obcí, je zakázáno používat prostředky nebo vykonávat činnosti, které mohou způsobit podstatné změny v biologické rozmanitosti, struktuře a funkci ekosystémů. 

§ 45i

	(1) Ten, kdo zamýšlí pořídit koncepci nebo uskutečnit záměr uvedený v § 45h odst. 1 (dále jen „předkladatel“), je povinen návrh koncepce nebo záměru předložit orgánu ochrany přírody ke stanovisku, zda může mít samostatně nebo ve spojení s jinými koncepcemi nebo záměry významný vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti. Orgán ochrany přírody vydá odůvodněné stanovisko do 30 dnů ode dne doručení žádosti. V případě politiky územního rozvoje a územně plánovací dokumentace se předkládá její zadání nebo návrh změny územně plánovací dokumentace. návrh
a)	zadání územně plánovací dokumentace,
b)	zadání změny územně plánovací dokumentace,
c)	zprávy o uplatňování územně plánovací dokumentace,
d)	zprávy o plnění politiky územního rozvoje nebo
e)	obsahu změny politiky územního rozvoje.
 
	(2) Jestliže orgán ochrany přírody svým stanoviskem podle odstavce 1 významný vliv podle § 45h odst. 1 nevyloučí, musí být daná koncepce nebo záměr předmětem posouzení podle tohoto odstavce postupem podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí3b). Má-li na základě posouzení podle tohoto odstavce záměr nebo koncepce významný negativní vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, musí předkladatel zpracovat varianty řešení, jejichž cílem je významný negativní vliv vyloučit, nebo v případě, že vyloučení není možné, alespoň zmírnit. Tyto varianty musí být posouzeny podle tohoto odstavce postupem podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. Územně Politika územního rozvoje a územně plánovací dokumentace se posuzuje posuzují postupem podle stavebního zákona. 
 
	(3) Orgán, který je příslušný ke schválení koncepce nebo záměru uvedeného v § 45h, jej může schválit, jen pokud na základě stanoviska, případně závěru zjišťovacího řízení, podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí3b) taková koncepce nebo záměr nebude mít významný negativní vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, anebo za podmínek stanovených v odstavci 4, popřípadě v odstavci 5. Ochrana podle částí druhé, třetí a páté tohoto zákona tím není dotčena. 
 
	(4) Pokud posouzení podle odstavce 2 prokáže významný negativní vliv na předmět ochrany nebo celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti a neexistuje variantní řešení bez významného negativního vlivu, lze schválit jen variantu s nejmenším možným významným negativním vlivem, a to pouze z naléhavých důvodů převažujícího veřejného zájmu a až po uložení kompenzačních opatření nezbytných pro zajištění celkové soudržnosti soustavy ptačích oblastí a evropsky významných lokalit podle odstavce 6. Kompenzačními opatřeními pro účely koncepce se rozumí zajištění možnosti nahradit lokalitu dotčenou realizací koncepce v obdobném rozsahu a kvalitě a se stejnou mírou závaznosti a konkrétnosti, jakou má schvalovaná koncepce nebo její jednotlivé části. Kompenzačními opatřeními pro účely záměru se rozumí vytvoření podmínek pro zachování nebo zlepšení záměrem ovlivněných předmětů ochrany ve stejné lokalitě nebo nahrazení lokality jinou lokalitou v obdobném rozsahu a kvalitě a jejich součástí mohou být opatření směřující k nahrazení možných dočasných ztrát na předmětu ochrany. 
 
	(5) Jde-li o významný negativní vliv na lokalitu s prioritními typy stanovišť nebo prioritními druhy, lze koncepci nebo záměr schválit jen z důvodů týkajících se veřejného zdraví, veřejné bezpečnosti nebo příznivých důsledků nesporného významu pro životní prostředí. Jiné naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu mohou být důvodem ke schválení jen v souladu se stanoviskem Komise. Ministerstvo životního prostředí v tom případě na základě dožádání příslušného orgánu požádá Komisi o stanovisko; ode dne odeslání podnětu do dne doručení stanoviska lhůty v příslušných řízeních neběží. Dále se postupuje podle odstavce 4 a 6 obdobně. 
 
	(6) Kompenzační opatření podle odstavce 4 pro účely koncepce, včetně návrhu opatření k jejich zajištění, stanoví v případě existence naléhavých důvodů převažujícího veřejného zájmu podle odstavce 4 nebo důvodů týkajících se veřejného zdraví, veřejné bezpečnosti nebo příznivých důsledků nesporného významu pro životní prostředí podle odstavce 5 orgán ochrany přírody. Tato kompenzační opatření musí být zahrnuta do koncepce před jejím schválením. Kompenzační opatření podle odstavce 4 pro účely záměru, včetně způsobu a doby sledování nezbytných pro vyhodnocení jejich účinnosti, stanoví v případě existence naléhavých důvodů převažujícího veřejného zájmu podle odstavce 4 nebo důvodů týkajících se veřejného zdraví, veřejné bezpečnosti nebo příznivých důsledků nesporného významu pro životní prostředí podle odstavce 5 rozhodnutím orgán ochrany přírody na základě podnětu orgánu příslušného ke schválení záměru. Ode dne odeslání podnětu do doby uložení kompenzačních opatření orgánem ochrany přírody lhůty v příslušných řízeních neběží. 
 
	(7) Uložená kompenzační opatření musí být zajištěna před realizací záměru. Zajištění kompenzačních opatření potvrdí vyjádřením orgán ochrany přírody, který je stanovil. Uložení kompenzačních opatření je důvodem pro stanovení odkladu vykonatelnosti rozhodnutí, kterým se záměr schvaluje, a to ke dni vydání vyjádření orgánu ochrany přírody, kterým bude zajištění kompenzačních opatření potvrzeno. 
 
	(8) O uložených nebo stanovených kompenzačních opatřeních a způsobu jejich zajištění informuje příslušný orgán ochrany přírody neprodleně Ministerstvo životního prostředí, které informuje Komisi. 
 
	(9) Náležitosti posouzení podle odstavce 2 stanoví Ministerstvo životního prostředí vyhláškou. 

ČÁST OSMÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 
§ 4 

	(1) Pro nezemědělské účely je nutno použít především nezemědělskou půdu, nezastavěné a nedostatečně využité pozemky v zastavěném území nebo na nezastavěných plochách stavebních pozemků staveb mimo tato území, stavební proluky a plochy získané zbořením přežilých budov a zařízení. Musí-li v nezbytném případě dojít k odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu, je nutno především 
 
a) odnímat zemědělskou půdu přednostně na zastavitelných plochách, 
 
b) odnímat přednostně zemědělskou půdu méně kvalitní; kritériem kvality půdy jsou třídy ochrany, 
 
c) co nejméně narušovat organizaci zemědělského půdního fondu, hydrologické a odtokové poměry v území a síť zemědělských účelových komunikací, 
 
d) odnímat jen nejnutnější plochu zemědělského půdního fondu a po ukončení nezemědělské činnosti upřednostňovat zemědělské využití pozemků, 
 
e) při umísťování směrových a liniových staveb co nejméně zatěžovat obhospodařování zemědělského půdního fondu a 
 
f) po ukončení povolení nezemědělské činnosti neprodleně provést takovou terénní úpravu, aby dotčená půda mohla být rekultivována a byla způsobilá k plnění dalších funkcí v krajině podle plánu rekultivace. 
 
	(2) Za nezbytný případ se považuje zejména neexistence ploch uvedených v odstavci 1 na území obce, na kterém má být záměr, který se dotýká zemědělského půdního fondu (dále jen „záměr“), realizován, popřípadě na území dvou nebo více obcí, jedná-li se o záměr, který přesahuje území obce, nebo veřejně prospěšnou stavbu anebo veřejně prospěšné opatření. 
 
	(3) Zemědělskou půdu I. a II. třídy ochrany lze odejmout pouze v případech, kdy jiný veřejný zájem výrazně převažuje nad veřejným zájmem ochrany zemědělského půdního fondu. 
 
	(4) Při odejmutí zemědělské půdy musí být zohledněna a provedena vhodná opatření pro naplnění veřejného zájmu na zadržení vody v krajině. 
 
(5) Odstavec 4 se použije také při posuzování ploch, které jsou již vymezeny jako zastavitelné v platné územně plánovací dokumentaci. Odstavec 3 se nepoužije při posuzování ploch vymezených jako zastavitelné nebo jako plochy územní rezervy v platné územně plánovací dokumentaci. 

(5) Odstavec 3 se nepoužije při posuzování těch ploch a koridorů, které jsou obsaženy v platné územně plánovací dokumentaci, nedochází-li novou územně plánovací dokumentací ke změně podmínek jejich využití.

§ 5 

Při územně plánovací činnosti 

	(1) Aby ochrana zemědělského půdního fondu byla při územně plánovací činnosti prováděné podle zvláštních předpisů 6) zajištěna, jsou pořizovatelé a projektanti územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů povinni řídit se zásadami této ochrany (§ 4), navrhnout a zdůvodnit takové řešení, které je z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů nejvýhodnější. Přitom musí vyhodnotit předpokládané důsledky navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond, a to zpravidla ve srovnání s jiným možným řešením. 
 
	(2) Orgány ochrany zemědělského půdního fondu uplatňují stanoviska6) k územně plánovací dokumentaci a k návrhu vymezení zastavěného území z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu. 
 
§ 7 

Při zpracování dokumentace pro umístění záměru 

	(1) Dokumentace pro vydání povolení záměru podle stavebního zákona, který vyžaduje souhlas podle § 9 nebo vyjádření podle § 9 odst. 11, musí být zpracována se zohledněním zásad plošné ochrany zemědělského půdního fondu (§ 4), umístění stavby musí být navrženo tak, aby z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných veřejných zájmů došlo k co nejmenším ztrátám zemědělského půdního fondu, a zároveň musí být vyhodnoceny důsledky navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond. 
 
	(2) Alternativy umístění se vypracují vždy, jde-li o umístění stavby mimo zastavěné území, s výjimkou případů umístění stavby v souladu s územním rozvojovým plánem, zásadami územního rozvoje nebo územním plánem. 
 
	(3) Stavebník tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací 10), celostátních drah 11) a vodních cest a jejich součástí 12) je povinen navrhnout umístění stavby tak, aby z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných veřejných zájmů došlo k co nejmenším ztrátám zemědělského půdního fondu, a zároveň vyhodnotit důsledky navrhovaného řešení na tento fond. 

§ 9 

	(1) K odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu pro nezemědělské účely je třeba souhlasu orgánu ochrany zemědělského půdního fondu. Záměr, který vyžaduje odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu, nelze povolit podle zvláštních právních předpisů32) bez tohoto souhlasu, s výjimkou případů uvedených v odstavci 2. Při posouzení odnětí orgán ochrany zemědělského půdního fondu vychází z celkové plochy zemědělské půdy požadované pro cílový záměr. 
 
	(2) Souhlasu podle odstavce 1 není třeba, má-li být ze zemědělského půdního fondu odňata zemědělská půda 
 
a) v zastavěném území pro 
1. stavbu včetně souvisejících zastavěných ploch o výměře do 25 m2, nebo 
2. veřejně prospěšnou stavbu umísťovanou v proluce o velikosti do 0,5 ha, 
 
b) pro umístění 
1. signálů, stabilizačních kamenů a jiných značek pro geodetické účely, vstupních šachet podzemního vedení a stožárů nadzemních vedení, mobilních sítí, pokud v jednotlivých případech nejde o plochu větší než 30 m2, 
2. přečerpávacích stanic, vrtů, studní a stanic nadzemního nebo podzemního vedení a větrných jam, pokud v jednotlivých případech nejde o plochu větší než 55 m2, nebo 
3. záměrů na nezastavěné části zastavěného stavebního pozemku s rodinným domem nebo se stavbou pro rodinnou rekreaci; toto ustanovení se nepoužije, je-li zastavěný stavební pozemek o výměře rovné nebo větší 1 000 m2, 
 
c) pro obnovu přirozených a přírodě blízkých koryt vodních toků, 
 
d) k nezemědělským účelům po dobu kratší než jeden rok včetně doby potřebné k uvedení zemědělské půdy do původního stavu, je-li termín zahájení nezemědělského využívání zemědělské půdy nejméně 15 dní předem písemně oznámen orgánu ochrany zemědělského půdního fondu uvedenému v § 15, 
 
e) uložení tuhých statkových hnojiv na zemědělské půdě před jejich použitím38), nebo 
 
f) pro registrovaný významný krajinný prvek. 
 
	(3) Půdu lze odejmout ze zemědělského půdního fondu trvale nebo dočasně. Dočasně lze půdu odejmout jen v případě, že po ukončení účelu jejího odnětí bude dotčená plocha rekultivována podle schváleného plánu rekultivace tak, aby mohla být vrácena do zemědělského půdního fondu. 
 
	(4) Předmětem odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu u stavby rodinného domu a stavby pro rodinnou rekreaci, kde pozemek přilehlý ke stavbě má napříště sloužit jako zahrada18), je plocha potřebná pro stavbu a související zpevněné plochy, přičemž podmínky nezbytné k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu se stanovují na veškerou plochu zemědělské půdy dotčené výstavbou. 
 
	(5) Při rozhodování o záměru se nepoužije § 4 odst. 3, jedná-li se o záměr 
 
a) veřejné dopravní nebo veřejné technické infrastruktury33) umísťovaný v koridoru vymezeném v platném územním rozvojovém plánu na základě vyhodnocení umístění záměru, odborně stanoveného odhadu výměry zabírané zemědělské půdy a jejího zařazení do tříd ochrany, 
 
b) umísťovaný na zastavitelné ploše vymezené v platném územním rozvojovém plánu na základě vyhodnocení umístění záměru, odborně stanoveného odhadu výměry zabírané zemědělské půdy a jejího zařazení do tříd ochrany, 
 
c) veřejné dopravní nebo veřejné technické infrastruktury33) umísťovaný v koridoru vymezeném v územním rozvojovém plánu nebo v zásadách územního rozvoje na základě vyhodnocení umístění záměru, odborně stanoveného odhadu výměry zabírané zemědělské půdy a jejího zařazení do tříd ochrany, 
 
d) umísťovaný na zastavitelné ploše vymezené v územním rozvojovém plánu nebo v zásadách územního rozvoje na základě vyhodnocení umístění záměru, odborně stanoveného odhadu výměry zabírané zemědělské půdy a jejího zařazení do tříd ochrany, 
 
e) na zastavitelné ploše nebo ploše územní rezervy vymezené v platném územním plánu, 
 
f) těžby ve stanovených dobývacích prostorech, nebo 
 
g) vyhledávání a průzkumu nerostů ve stanovených průzkumných územích. 
 
	(6) Žádost o souhlas s odnětím zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu musí kromě náležitostí podle správního řádu obsahovat účel zamýšleného odnětí, vyhodnocení předpokládaných důsledků navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond a zdůvodnění, proč je navrhované řešení z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu, životního prostředí a ostatních zákonem chráněných veřejných zájmů nejvýhodnější. Pokud je předmětem odnětí pouze etapa celkového záměru, žadatel uvede jeho konečný předpokládaný rozsah, zejména celkové požadavky na zemědělskou půdu. K žádosti připojí 
 
a) údaje katastru nemovitostí o pozemcích, jichž se navrhované odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu týká, s vyznačením vlastnických, popřípadě uživatelských vztahů k dotčeným pozemkům, a dále výměry parcel nebo jejich částí a zákres navrhovaného odnětí v kopii katastrální mapy, popřípadě doplněné orientačním zákresem parcel z dřívější pozemkové evidence, 
 
b) vyjádření vlastníka zemědělské půdy, jejíž odnětí ze zemědělského půdního fondu se navrhuje, nebo jiné osoby, která je oprávněna tuto zemědělskou půdu užívat, nejedná-li se o žadatele, k navrhovanému odnětí nebo nejde-li o záměr, pro který je stanoven účel vyvlastnění zákonem, nebo nejde-li o záměr, pro který lze tuto zemědělskou půdu vyvlastnit, 
 
c) výpočet odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu včetně postupu výpočtu podle přílohy k tomuto zákonu a včetně vstupních údajů použitých pro výpočet, nejde-li o odnětí, při kterém se odvody nestanoví, 
 
d) plán rekultivace, má-li být půda po ukončení účelu odnětí vrácena do zemědělského půdního fondu nebo rekultivována zalesněním, zřízením vodní plochy či přírodě blízkou obnovou těžbou narušeného území, 
 
e) předběžnou bilanci skrývky kulturních vrstev půdy a návrh způsobu jejich hospodárného využití, 
 
f) vyhodnocení a návrh alternativ podle § 7 odst. 1 a 2, 
 
g) výsledky pedologického průzkumu, 
 
h) údaje o odvodnění a závlahách, 
 
i) údaje o protierozních opatřeních, 
 
j) zákres hranic bonitovaných půdně ekologických jednotek s vyznačením tříd ochrany a 
 
k) informaci, v jakém následném řízení podle zvláštního právního předpisu má být souhlas s odnětím zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu podkladem, 
 
l) vyjádření podle § 7 odst. 4, jedná-li se o záměr tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí, 
 
m) plán vhodných opatření pro naplnění veřejného zájmu na zadržení vody v krajině. 
 
	(7) Jedná-li se o těžbu nerostných surovin, žádost o souhlas s odnětím zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu, musí kromě náležitostí podle odstavce 6 obsahovat výsledky geologického průzkumu a údaje o výši hladiny podzemní vody. 
 
	(8) Orgán ochrany zemědělského půdního fondu posoudí žádost a její přílohy a shledá-li, že půda může být odňata ze zemědělského půdního fondu, vydá k tomuto odnětí souhlas, ve kterém zejména 
 
a) vymezí, kterých pozemků nebo jejich částí se tento souhlas týká, 
 
b) stanoví podmínky nezbytné k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu a pro naplnění veřejného zájmu na zadržení vody v krajině, 
 
c) schválí plán rekultivace podle odstavce 6 písm. d), popřípadě stanoví zvláštní režim jeho provádění z hlediska časového plnění a ukončení prací, jsou-li pro to zvláštní důvody při lomové (povrchové) těžbě uhlí a kaolinu nebo při geologicko- průzkumných pracích, zejména u velmi hlubokých vrtů, 
 
d) vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, a 
 
e) vymezí etapy u záměrů prováděných po etapách. 
 
	(9) Výši odvodů vymezí orgán ochrany zemědělského půdního fondu pouze orientačně. Konečná výše odvodů se stanoví podle § 11. 
 
	(10) Jedná-li se o záměr povolovaný podle stavebního zákona vyžadující odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu, souhlas s odnětím zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu se nevydává a nahrazuje jej povolení záměru podle stavebního zákona. Žádost o povolení záměru podle stavebního zákona musí kromě náležitostí podle stavebního zákona obsahovat náležitosti uvedené v odstavci 6, popřípadě v odstavci 7. Povolení záměru podle stavebního zákona obsahuje mimo jiné náležitosti uvedené v odstavci 8 písm. a) až e) včetně plánu rekultivace. 
 
	(11) O případném odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu u záměrů povolovaných podle stavebního zákona vyžadujících odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu o výměře menší nebo rovné 1 ha s výjimkou záměrů umisťovaných na území národních parků rozhodne stavební úřad jakožto orgán ochrany zemědělského půdního fondu podle tohoto zákona. O odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu u záměrů povolovaných podle stavebního zákona vyžadujících odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu o výměře větší než 1 ha a záměrů umisťovaných na území národního parku rozhodne stavební úřad na základě vyjádření k tomu příslušných orgánů ochrany zemědělského půdního fondu.

ČÁST DEVÁTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 360/1992 Sb., o výkonu povolání autorizovaných architektů a o výkonu povolání autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě (autorizační zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 
§ 5
Autorizovaný inženýr a autorizovaný technik

	(1) Autorizovaný inženýr je ten, komu byla udělena autorizace podle tohoto zákona a je zapsán v seznamu autorizovaných inženýrů vedeném Českou komorou autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě.

	(2) Autorizovaný technik je ten, komu byla udělena autorizace podle tohoto zákona a je zapsán v seznamu autorizovaných techniků vedeném Českou komorou autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě.

	(3) Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě uděluje osobám podle odstavců 1 a 2 autorizaci pro obory

a) pozemní stavby,
b) dopravní stavby,
c) stavby vodního hospodářství a krajinného inženýrství,
d) mosty a inženýrské konstrukce,
e) technologická zařízení staveb,
f) technika prostředí staveb,
g) statika a dynamika staveb,
h) městské inženýrství,
i) geotechnika,
j) požární bezpečnost staveb,
k) stavby pro plnění funkce lesa.

(4) Podrobnosti o rozsahu působnosti v jednotlivých oborech stanoví autorizační řád vnitřní předpis vydaný Českou komorou autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě.

Udělování autorizace 

§ 7

	(1) Česká komora architektů nebo Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě (dále jen „Komora“) udělí na podkladě písemné nebo elektronické žádosti autorizaci tomu, kdo 
 
a) je občanem České republiky, nebo 
 
b) je státním příslušníkem členského státu Evropské unie, jiného smluvního státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru nebo Švýcarské konfederace, nebo jiného smluvního státu, se kterým má Evropská unie a její členské státy uzavřenu komplexní hospodářskou a obchodní dohodu pokrývající profesi architektů (dále jen „členský stát“) nebo jeho rodinným příslušníkem3a), nebo je státním příslušníkem jiného než členského státu, pokud mu 
1. v České republice nebo jiném členském státě bylo přiznáno právní postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta v Evropském společenství3b), 
2. v České republice byl povolen pobyt za účelem vědeckého výzkumu3c), 
3. byl v České republice udělen azyl nebo doplňková ochrana, nebo je rodinným příslušníkem osoby uvedené v bodě 1 nebo 2, pokud mu byl na území České republiky povolen dlouhodobý pobyt3d) nebo udělen azyl nebo doplňková ochrana za účelem sloučení rodiny3e), 
4. v České republice nebo jiném členském státě byl povolen pobyt za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby3f), 
5. v České republice nebo jiném členském státě byl povolen pobyt, protože je obětí obchodování s lidmi nebo obdržel pomoc k nedovolenému přistěhovalectví a spolupracuje s příslušnými orgány3g), a 
 
c) je plně svéprávný, 
 
d) je bezúhonný, 
 
e) získal požadované vzdělání, 
 
f) vykonal odbornou praxi v předepsané délce, 
 
g) úspěšně složil zkoušku odborné způsobilosti, 
 
h) složil předepsaný slib. 
 
	(2) Ke zkoušce odborné způsobilosti Komora připustí do šesti měsíců od obdržení písemné nebo elektronické žádosti každého uchazeče, který splnil podmínky uvedené v odstavci 1 písm. a) až f). 
 
	(3) Komora umožní složení předepsaného slibu každému uchazeči o autorizaci, který splnil podmínky uvedené v odstavci 1 písm. a) až g), a to nejpozději do jednoho měsíce od úspěšného složení zkoušky odborné způsobilosti. 
 
	(4) Autorizace se uděluje ke dni složení předepsaného slibu. 
 
	(5) Komu nebyla autorizace udělena pro nesplnění podmínek podle odstavce 1, může o udělení autorizace znovu požádat po uplynutí nejméně jednoho roku. 
 
	(6) Osoba, které byla odejmuta autorizace podle § 10 odst. 2 písm. b), může požádat o udělení autorizace nejdříve po uplynutí tří let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o odejmutí autorizace. 

§ 9

	(1) Komora zapíše osobu, které byla udělena autorizace, do seznamu autorizovaných osob vedeného Komorou a vydá této osobě osvědčení o autorizaci s vyznačeným oborem, popřípadě specializací a razítko s malým státním znakem České republiky (dále jen „autorizační razítko“) a oprávnění k vydání elektronického autorizačního razítka podle § 13 odst. 33j).
 
	(2) Nakládání se seznamem autorizovaných osob a písemnou dokumentací vztahující se k autorizovaným osobám je upraveno zvláštními právními předpisy.

§ 11

(1) Komora pozastaví veškeré udělené autorizace autorizované osobě
a) na dobu výkonu trestu odnětí svobody, ke kterému byla odsouzena za trestný čin spáchaný 
v souvislosti s výkonem činnosti autorizované osoby,
b) na dobu trvání trestu zákazu výkonu činnosti autorizované osoby,
c) na dobu trvání disciplinárního opatření, jímž byla pozastavena autorizace,
d) pokud o to autorizovaná osoba písemně požádá.
 
(2) Komora může autorizované osobě pozastavit autorizaci
a) bylo-li proti autorizované osobě v souvislosti s výkonem její činnosti zahájeno trestní řízení pro trestný čin, a to až do vynesení pravomocného rozhodnutí,
b) bylo-li zahájeno řízení o její svéprávnosti, a to až do pravomocného rozhodnutí, kterým se toto řízení končí,
c) jestliže autorizovaná osoba po dobu nejméně pět let nevykonávala činnost, pro kterou jí byla autorizace udělena, a to až do přezkoušení odborné způsobilosti podle § 7 odst. 1 písm. f)  g).
 
(3) O pozastavení autorizace učiní Komora záznam do seznamu autorizovaných osob.
 
(4) Autorizovaná osoba je povinna oznámit Komoře do 15 dnů všechny skutečnosti, které mají vliv na odejmutí nebo pozastavení autorizace. Opomenutí má za následek disciplinární řízení.

§ 13

(1) Autorizovaná osoba je oprávněna podle druhu udělené autorizace používat označení „autorizovaný architekt“, „autorizovaný inženýr“ nebo „autorizovaný technik“, a to ve spojení s označením oboru, popř. specializace, pro který jí byla autorizace udělena. Osoba, které byla udělena autorizace podle § 4 odst. 2 písm. b) může používat označení „autorizovaný urbanista“. Osoba, které byla udělena autorizace podle § 4 odst. 2 písm. c), může používat označení „autorizovaný krajinářský architekt“. Autorizovaný inženýr nebo technik činný v oblasti realizace staveb může používat označení „autorizovaný stavitel“.
 
(2) Označení podle odstavce 1, jakož i označení architekt, pokud není součástí akademického titulu, nesmějí být používána žádnými jinými osobami, a to ani ve spojení s dalšími slovy.
 
(3) Dokument související s výkonem činnosti autorizované osoby musí být
 
a) opatřen vlastnoručním podpisem a otiskem autorizačního razítka se státním znakem České republiky6), jménem autorizované osoby, číslem, pod nímž je zapsána v seznamu autorizovaných osob vedeném Komorou a vyznačeným oborem, popřípadě specializací své autorizace,
 
b) opatřen kvalifikovaným elektronickým podpisem, založeným na kvalifikovaném certifikátu, obsahujícím jméno autorizované osoby, číslo, pod nímž je zapsána v seznamu autorizovaných osob vedeném Komorou, obor, popřípadě specializaci, označení Komory, a opatřen kvalifikovaným elektronickým časovým razítkem (dále jen „elektronické autorizační razítko“).
 (4) Autorizovaná osoba je povinna vést chronologický seznam dokumentů opatřených autorizačním razítkem nebo elektronickým autorizačním razítkem podle § 13 odst. 3.

(5) Dokumenty označené autorizovanou osobou podle odstavce 3 jsou pro úřední účely veřejnými listinami.
	
(6) Česká komora architektů a Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě jsou výlučně oprávněné k zajišťování výroby a dodávání i odjímání autorizačních razítek i elektronických autorizačních razítek.	

(7) Podrobnosti o užití autorizačního razítka a elektronického autorizačního razítka stanoví vnitřní předpis Komory.

ČÁST ŠESTÁ 

VÝKON ČINNOSTÍ OBČANY EVROPSKÉ UNIE ČLENSKÝCH STÁTŮ 

§ 30b 

Posuzování kvalifikačních předpokladů 

	(1) K umožnění přístupu k vybrané činnosti se v České republice v souladu s právem Evropských společenství1) a dalšími mezinárodními dohodami uznávají diplomy, osvědčení a jiné doklady o dosažené kvalifikaci, jakož i odborná praxe. Uznávacím orgánem je Komora příslušná podle § 30d odst. 1 a 2, která posuzuje splnění kvalifikačních předpokladů a provádí další úkony s touto činností spojené. 
 
	(2) Ministerstvo pro místní rozvoj sdělením ve Sbírce zákonů a mezinárodních smluv v souladu s příslušnou směrnicí Evropského společenství o uznávání odborné kvalifikace1) vyhlásí a průběžně aktualizuje: 
 
a) seznam dokladů o dosažené kvalifikaci vydávaných na území jiných členských států, které se uznávají automaticky podle bodu 1.1 přílohy, jakož i institucí a orgánů, které je vydávají, a první akademický rok, kterým bylo zahájeno vzdělávání a odborná příprava, na jehož základě jsou tyto doklady vydávány, 
 
b) seznam dokladů o dosažené kvalifikaci vydávaných na území jiných členských států, které se uznávají na základě nabytých práv podle bodu 2 přílohy, jakož i institucí a orgánů, které je vydávají, a poslední akademický rok, kterým bylo zahájeno vzdělávání a odborná příprava, na jehož základě byly tyto doklady vydávány. 
 
	(3) Dokladem o pojištění je osvědčení vydávané pojišťovacím subjektem v členském státě, ve kterém je uvedeno, že pojistitel vyhověl požadavkům platných právních předpisů v České republice, které se týkají podmínek a rozsahu pojištění. 

§ 30c 

Práva a povinnosti 

	(1) Činnost usazených osob na území České republiky se řídí tímto zákonem, jakož i vnitřními předpisy Komory. 
 
	(2) Na hostující osoby, které jsou registrovány u Komory, ale nejsou jejími členy, se vztahují obdobně ustanovení § 11 odst. 4, § 13 odst. 1 a 4 až 6, § 16 až 19, § 20 odst. 1 písm. a) a b), § 20 odst. 2, § 21 a 22 tohoto zákona. Ustanovení § 10 a 11, § 13 odst. 1 a § 20 odst. 1 písm. c) tohoto zákona a ustanovení profesního a etického řádu a disciplinárního a smírčího řádu a soutěžního řádu příslušné Komory se na hostující osoby vztahují přiměřeně. Ustanovení § 13 odst. 2 a 3 a § 14 až 15c tohoto zákona se na hostující osoby nepoužijí. Ustanovení podle věty druhé se při výkonu vybrané činnosti na území České republiky hostující osobou nepoužijí, pokud dodržování povinností jimi stanovených nelze po této osobě vzhledem ke všem okolnostem, a zejména ke skutečnosti, že se jedná o dočasný nebo příležitostný výkon vybrané činnosti, rozumně požadovat. 
 
	(3) Pokud jde o znalosti českého jazyka nezbytné pro výkon vybrané činnosti v České republice, postupuje se podle § 21 zákona o uznávání odborné kvalifikace obdobně. 

ČÁST DESÁTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 56
                Ministerstvo dopravy:
a) rozhoduje o zařazení železniční dráhy do kategorie; zrušení celostátní nebo regionální dráhy po dohodě s Ministerstvem obrany,
b) rozhoduje o změně kategorie dráhy celostátní na jinou kategorii železniční dráhy a o změně kategorie jiné železniční dráhy než dráhy celostátní na dráhu celostátní po dohodě s Ministerstvem obrany,
c) je odvolacím orgánem ve správním řízení ve věcech upravených tímto zákonem proti rozhodnutí Drážního úřadu, Drážní inspekce a obcí,
d) uplatňuje stanoviska k územně plánovací dokumentaci a k územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska zájmů a záměrů ve věcech drah železničních, s výjimkou dráhy speciální.

§ 56a
                (1) Krajský stavební Obecní úřad uplatňuje stanovisko k územně plánovací dokumentaci územnímu plánu, regulačnímu plánu a k územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska dráhy speciální, tramvajové, trolejbusové a lanové, pokud není příslušné ministerstvo.
                (2) Drážní správní úřad vydává závazné stanovisko v řízení o pozastavení, omezení nebo zákazu kácení dřevin podle zákona o ochraně přírody a krajiny, jde-li o kácení dřevin za účelem zajištění provozuschopnosti železniční dráhy nebo zajištění plynulé a bezpečné drážní dopravy na této dráze. Pokud by pozastavením, omezením nebo zákazem kácení došlo k ohrožení tohoto účelu, vydá drážní správní úřad nesouhlasné závazné stanovisko.

ČÁST JEDENÁCTÁ: Platné znění dotčeného ustanovení zákona č. 114/1995 Sb., o vnitrozemské plavbě, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 4

	Působnost v oblasti péče o rozvoj vodních cest dopravně významných a jejich modernizaci vykonává Ministerstvo dopravy v dohodě s ústředním vodohospodářským orgánem.4) V této působnosti uplatňuje též stanoviska k územně plánovací dokumentaci a k územnímu opatření o stavební uzávěře. Tato stanoviska nejsou správním rozhodnutím. 

ČÁST DVANÁCTÁ: Platné znění dotčeného ustanovení zákona č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 48a

Kraj

	(1) Krajský úřad rozhoduje 
 
a) o zařazení lesů do kategorie lesů ochranných, lesů zvláštního určení a o vyřazení lesů z těchto kategorií (§ 7 odst. 2, § 8 odst. 3), s výjimkou vojenských lesů uvedených v § 47 odst. 2, 
 
b) o odnětí lesních pozemků plnění funkcí lesa nebo o omezení jejich využívání pro plnění funkcí lesa o výměře 1 ha a více a o výši poplatků za odnětí (§ 17 odst. 1), s výjimkou případů, kdy je důvodem odnětí nebo omezení záměr povolovaný podle stavebního zákona mimo území národních parků a jejich ochranných pásem, 
 
c) o stanovení podmínek ke konání organizovaných nebo hromadných sportovních akcí v lese (§ 20 odst. 5), pokud přesahují správní obvod obce s rozšířenou působností, 
 
d) při schvalování plánů o výjimkách ze zákazu provádět mýtní těžbu v lesních porostech mladších než 80 let (§ 33 odst. 5), 
 
e) o uložení nebo provedení opatření meliorací a hrazení bystřin v lesích (§ 35 odst. 1, 2 a 3), 
 
f) o uložení opatření odchylných od ustanovení tohoto zákona v zájmu účelového hospodaření v lesích ochranných a v lesích zvláštního určení (§ 36 odst. 1), 
 
g) o výši náhrady a subjektu povinném k poskytnutí této náhrady vlastníkovi lesa z důvodu omezení při hospodaření v lesích ochranných nebo v lesích zvláštního určení (§ 36 odst. 5), 
 
h) o uložení opatření k odstranění zjištěných nedostatků, opatření ke zlepšení stavu lesů a plnění jejich funkcí, o zastavení nebo omezení výroby nebo jiné činnosti v lese v případech hrozících škod (§ 51 odst. 1), pokud přesahují správní obvod obce s rozšířenou působností, 
 
i) o nezbytných opatřeních k odvrácení hrozícího nebezpečí (§ 57), pokud přesahují správní obvod obce s rozšířenou působností, 
 
j) o udělení nebo odnětí licence ke zpracování plánů a osnov (§ 26 odst. 1), 
 
k) o povolení, aby k umělé obnově lesa a zalesňování byl použit i reprodukční materiál vybraných lesních dřevin pocházející ze zdroje identifikovaného reprodukčního materiálu (§ 29 odst. 2), 
 
l) o uložení opatření v případě mimořádných okolností, pokud přesahují správní obvod obce s rozšířenou působností a nepřesahují obvod územní působnosti kraje (§ 32 odst. 2), 
 
m) o ukládání pokut tomu, kdo nesplní povinnosti uložené rozhodnutím orgánu kraje, 
 
n) o zkrácení doby platnosti plánu (§ 27 odst. 5). 
 
	(2) Krajský úřad 
 
a) uplatňuje stanovisko k územně plánovací dokumentaci, vymezuje-li tato územně plánovací dokumentace plochy pro rekreační a sportovní stavby rekreaci nebo sport na pozemky určené k plnění funkcí lesa, není-li příslušné ministerstvo, 
 
b) uplatňuje stanovisko k územním plánům obcí s rozšířenou působností, 
 
c) vydává vyjádření k řízení podle jiného právního předpisu10), jímž mají být dotčeny pozemky určené k plnění funkcí lesa těžbou nevyhrazených nerostů nebo jímž mají být dotčeny pozemky určené k plnění funkcí lesa o výměře 1 ha a více, 
 
d) schvaluje zpracované plány a povoluje jejich změny (§ 27 odst. 1 a 4); v rámci schvalování plánů povoluje výjimky ze stanovené velikosti nebo šíře holé seče (§ 31 odst. 2), výjimky ze zákonných lhůt pro zalesnění a zajištění lesního porostu (§ 31 odst. 6) a výjimky ze zákazu provádět mýtní těžbu v lesních porostech mladších než 80 let (§ 33 odst. 5), ve vojenských lesích schvaluje plány Vojenský lesní úřad (§ 47 odst. 2) po projednání s ústředním orgánem státní správy lesů, 
 
e) ustanovuje lesní stráž s působností na území kraje a zrušuje ustanovení lesní stráže s působností na území kraje (§ 38 odst. 2), 
 
f) vykonává dozor, jak orgány státní správy, fyzické a právnické osoby dodržují ustanovení tohoto zákona, předpisů vydaných k jeho provedení a rozhodnutí vydaných na jejich základě (§ 51 odst. 1), s výjimkou vojenských lesů, 
 
g) rozhoduje ve sporech o místní příslušnost orgánů státní správy lesů prvního stupně, pokud jedním z orgánů prvního stupně není Vojenský lesní úřad nebo stavební úřad, 
 
h) rozhoduje o poskytnutí služeb nebo finančního příspěvku (§ 46 odst. 4), pokud nejde o lesy v působnosti Ministerstva obrany, 
 
i) vydávají opatření obecné povahy o dočasném omezení nebo vyloučení vstupu do lesa, pokud přesahují správní obvod obce s rozšířenou působností (§ 19 odst. 4 a 5), a 
 
j) vydávají opatření obecné povahy o uložení opatření v případech mimořádných okolností, pokud přesahují správní obvod obce s rozšířenou působností a nepřesahují obvod územní působnosti kraje (§ 32 odst. 4) a 
 
k) oznamuje pověřené osobě podle § 28a zjištěný výskyt invazního nepůvodního druhu dřeviny, jeho šíření a dopady na hospodaření v lesích, 
 
l) je dotčeným orgánem podle zákona o ochraně přírody a krajiny 
1. při vydávání rozhodnutí nebo opatření obecné povahy, kterým se povoluje rozšíření nepůvodního druhu nebo křížence zvláště chráněného druhu do krajiny42), 
2. při vydávání rozhodnutí nebo opatření obecné povahy, kterým se stanoví opatření k regulaci nepůvodního druhu nebo křížence zvláště chráněného druhu43), a 
3. při vydávání opatření obecné povahy, kterým se stanoví opatření k regulaci značně rozšířeného invazního nepůvodního druhu44). 

ČÁST TŘINÁCTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn
§ 18g

Posouzení stavby a její dokumentace 

	(1) Osoba, která žádá o vydání stavebního povolení, společného povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje povolení záměru podle stavebního zákona, nebo o kolaudaci pro stavbu pozemní komunikace, která je zařazena do transevropské silniční sítě22) je povinna zajistit posouzení dokumentace podle zvláštních předpisů o územním plánování a stavebním řádu5) a stavby samotné z hlediska zajištění bezpečnosti silničního provozu při užívání stavby (dále jen „audit bezpečnosti pozemních komunikací“). 
 
	(2) Auditu bezpečnosti pozemních komunikací podle odstavce 1 podléhá 
 
a) návrh dokumentace záměru, 
 
b) návrh projektové dokumentace, 
 
c) provedená stavba pro zkušební provoz a 
 
d) dokončená stavba pro kolaudaci. 
 
	(3) Výsledkem auditu bezpečnosti pozemních komunikací je zpráva, která obsahuje zejména souhrnný popis předpokládaných dopadů stavebních, technických a provozních vlastností pozemní komunikace na bezpečnost silničního provozu při jejím užívání a návrhy na odstranění nebo snížení předpokládaných rizik, která plynou z vlastností pozemní komunikace pro účastníky silničního provozu. Osoba uvedená v odstavci 1 doplní zprávu vyhodnocením, zda a jakým způsobem vyhověla návrhům obsaženým ve zprávě, a u návrhů, kterým nevyhověla, uvede důvody jejich nepřijetí. 
 
	(4) Osoba uvedená v odstavci 1 předloží speciálnímu stavebnímu úřadu k žádosti o 
 
a) stavebního povolení nebo společného povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje povolení záměru, zprávu a vyhodnocení u návrhů dokumentace podle odstavce 2 písm. a) a b) a 
 
b) kolaudaci zprávu a vyhodnocení u stavby podle odstavce 2 písm. c) a d). 
 
	(5) Ve stavebním povolení nebo společném povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje, V povolení záměru podle stavebního zákona pro stavbu pozemní komunikace podle odstavce 1 speciální stavební úřad uloží provedení zkušebního provozu podle zvláštních předpisů o územním plánování a stavebním řádu5). 
 
	(6) Speciální stavební úřad ve stavebním nebo ve společném územním a stavebním a při kolaudaci podle zvláštních předpisů o územním plánování a stavebním řádu5) Stavební úřad v povolení záměru a při kolaudaci podle stavebního zákona ověří, zda je předložená zpráva a vyhodnocení podle odstavce 4 úplná a zda zpráva byla zpracována k tomu oprávněnou osobou. 
 
	(7) Při zpracování auditu se zohlední zejména vliv okolí pozemní komunikace, vliv součástí a příslušenství pozemní komunikace a jejího připojení na ostatní pozemní komunikace a vliv charakteru provozu na pozemní komunikaci na bezpečnost provozu na této pozemní komunikaci. Minimální obsah auditu bezpečnosti pozemních komunikací stanoví prováděcí právní předpis. 
 
Silniční ochranná pásma 

§ 30 

	(1) K ochraně dálnice, silnice a místní komunikace I. nebo II. třídy a provozu na nich mimo zastavěné území obcí slouží silniční ochranná pásma. Silniční ochranné pásmo pro nově budovanou nebo rekonstruovanou dálnici, silnici a místní komunikaci I. nebo II. třídy vzniká na základě rozhodnutí o povolení záměru podle stavebního zákona.5) 
 
	(2) Silničním ochranným pásmem se pro účely tohoto zákona rozumí prostor ohraničený svislými plochami vedenými do výšky 50 m a ve vzdálenosti 
 
a) 100 m od osy přilehlého jízdního pásu dálnice anebo od osy větve její křižovatky s jinou pozemní komunikací; pokud by takto určené pásmo nezahrnovalo celou plochu odpočívky, tvoří hranici pásma hranice silničního pozemku, 
 
b) 50 m od osy vozovky nebo přilehlého jízdního pásu silnice I. třídy nebo místní komunikace I. třídy, 
 
c) 15 m od osy vozovky nebo od osy přilehlého jízdního pásu silnice II. třídy nebo III. třídy a místní komunikace II. třídy. 
 
	(3) Souvisle zastavěným územím obce (dále jen „území“) je pro účely určení silničního ochranného pásma podle tohoto zákona území, které splňuje tyto podmínky: 
 
a) na území je postaveno pět a více budov odlišných vlastníků, kterým bylo přiděleno popisné nebo evidenční číslo a které jsou evidovány v katastru nemovitostí27), 
 
b) mezi jednotlivými budovami, jejichž půdorys se pro tyto účely zvětší po celém obvodu o 5 m, nebude spojnice delší než 75 m. Spojnice tvoří rohy zvětšeného půdorysu jednotlivých budov (u oblouků se použijí tečny). Spojnice mezi zvětšenými půdorysy budov, spolu se stranami upravených půdorysů budov, tvoří území. 
	Ochranné pásmo může být zřízeno s ohledem na stanovené podmínky pouze po jedné straně dálnice, silnice nebo místní komunikace I. a II. třídy. 

(3) Pro účely určení silničního ochranného pásma podle tohoto zákona se zastavěným územím rozumí zastavěné území vymezené územním plánem nebo samostatným postupem podle stavebního zákona. S ohledem na vymezení zastavěného území může být ochranné pásmo zřízeno pouze po jedné straně dálnice, silnice nebo místní komunikace I. a II. třídy.

	(4) Hranice silničního ochranného pásma definovaná v § 30 odst. 2 písm. a) je pro případ povolování zřizování a provozování reklamních zařízení, které by byly viditelné uživateli dotčené pozemní komunikace, posunuta ze 100 metrů na 250 metrů. 

§ 40 
Výkon státní správy
	(1) Státní správu ve věcech dálnice, silnice, místní komunikace a veřejné účelové komunikace vykonávají silniční správní úřady, kterými jsou Ministerstvo dopravy, krajský úřad, obecní úřad obce s rozšířenou působností a obecní úřad, celní úřad, stavební úřad a újezdní úřad.
	(2) Ministerstvo dopravy
a) rozhoduje o zařazení pozemní komunikace do kategorie dálnice nebo silnice I. třídy a o změnách těchto kategorií,
b) rozhoduje o zrušení dálnice nebo silnice I. třídy po dohodě s Ministerstvem obrany,
c) vykonává působnost silničního správního úřadu a4) podle tohoto zákona ve věcech dálnic,
d) povoluje zvláštní užívání silnic formou přepravy zvlášť těžkých nebo rozměrných předmětů a užívání vozidel, jejichž rozměry nebo hmotnost přesahují míru stanovenou zvláštními předpisy,10) pokud trasa přepravy přesahuje územní obvod jednoho kraje,
e) rozhoduje o opravných prostředcích proti rozhodnutím orgánu kraje v přenesené působnosti,
f) uplatňuje stanovisko k územně plánovací dokumentaci a územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska řešení dálnic a silnic I. třídy,
g) ukládá ochranná opatření u prvků systému elektronického mýtného a u součástí inteligentního dopravního systému,
h) projednává přestupky podle § 42b odst. 5.
	(3) Krajský úřad
a) povoluje zvláštní užívání silnic II. a III. třídy formou přepravy zvlášť těžkých nebo rozměrných předmětů a užívání vozidel, jejichž rozměry nebo hmotnost přesahují míru stanovenou zvláštními předpisy,10) pokud trasa přepravy nepřesahuje územní obvod kraje,
b) rozhoduje o zařazení pozemní komunikace do kategorie silnice II. nebo III. třídy a o změně kategorie nebo třídy,
c) rozhoduje o zrušení silnic II. a III. třídy po udělení souhlasu Ministerstvem obrany a Ministerstvem dopravy,
d) vykonává působnost silničního správního úřadu ve věcech silnic I. třídy s výjimkou věcí, ve kterých rozhoduje Ministerstvo dopravy,
e) rozhoduje o opravných prostředcích proti rozhodnutím obecního úřadu obce s rozšířenou působností,
f) uplatňuje stanovisko k zásadám územního rozvoje, územnímu plánu, regulačnímu plánu a územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska řešení silnic II. a III. třídy.
	(4) Obecní úřad obce s rozšířenou působností
a) vykonává působnost silničního správního úřadu ve věcech silnic II. a III. třídy a veřejně přístupných účelových komunikací s výjimkou věcí, o kterých rozhoduje Ministerstvo dopravy nebo krajský úřad,
b) vykonává působnost silničního správního úřadu ve věci povolování zřízení nebo zrušení přejezdu na neveřejné účelové komunikaci,
c) projednává přestupky podle § 42a a 42b ve věcech dálnic, silnic, místních komunikací a veřejně přístupných účelových komunikacích, s výjimkou přestupků, k jejichž projednání je příslušný celní úřad nebo Ministerstvo dopravy; k projednání přestupků podle § 42a odst. 4 písm. c) a § 42b odst. 1 písm. u), v), w) a x) je místně příslušný obecní úřad obce s rozšířenou působností, v jehož správním obvodu bylo provedeno kontrolní vážení,
d) uplatňuje stanovisko k územnímu plánu, regulačnímu plánu a územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska řešení místních a účelových komunikací.
	(5) Obecní úřad
a) rozhoduje o zařazení pozemní komunikace do kategorie místních komunikací a o vyřazení místní komunikace z této kategorie,
b) vykonává působnost silničního správního úřadu ve věcech místních komunikací s výjimkou věcí, o kterých rozhoduje obecní úřad obce s rozšířenou působností.
	(6) Újezdní úřad vykonává působnost silničního správního úřadu ve věcech veřejně přístupných účelových komunikací na území vojenského újezdu.
	(7) Jde-li o věc, jež se má uskutečnit v územním obvodu dvou nebo více silničních správních úřadů, provede řízení a vydá rozhodnutí nejbližší společně nadřízený správní orgán. Tento orgán může stanovit, že řízení provede a rozhodnutí vydá některý ze silničních správních úřadů, v jehož územním obvodu se má věc uskutečnit.
	(8) Celník ve stejnokroji je oprávněn
a) zastavit vozidlo a podrobit vozidlo nízkorychlostnímu kontrolnímu vážení,
b) zastavit vozidlo v systému elektronického mýtného, zjistit totožnost řidiče a provozovatele vozidla, není-li řidič současně jeho provozovatelem, podrobit vozidlo v systému elektronického mýtného kontrole, zda je vybaveno funkčním elektronickým zařízením, zda je evidováno v systému elektronického mýtného a zda jsou do elektronického zařízení zadány údaje umožňující správné stanovení mýtného, a kontrole úhrady mýtného, včetně kontroly dokladů prokazujících úhradu mýtného,
c) zastavit vozidlo v systému časového zpoplatnění, zjistit totožnost řidiče a provozovatele vozidla, není-li řidič současně jeho provozovatelem, a totožnost přepravované osoby, k jejíž přepravě se má vztahovat osvobození vozidla od zpoplatnění podle § 20a odst. 1 písm. h) nebo i), a podrobit vozidlo kontrole úhrady časového poplatku nebo naplnění důvodu pro osvobození vozidla od zpoplatnění.
	(9) Výkon působnosti celních úřadů při výkonu státní správy ve věcech dálnice, silnice, místní komunikace a veřejně přístupné účelové komunikace podle tohoto zákona se považuje za výkon správy daní, s výjimkou řízení o přestupcích. Celní úřad projednává přestupky podle § 42a odst. 2 a 3 a odst. 4 písm. a), b) a d) a odst. 7 a § 42b odst. 1 písm. r), s) a t) a odst. 2 a přestupky podle § 42a odst. 4 písm. c) zjištěné nízkorychlostním kontrolním vážením. K projednání přestupků uvedených v § 42a odst. 3 je místně příslušný celní úřad, který přestupek zjistil jako první. Státní fond dopravní infrastruktury oznamuje celnímu úřadu podezření ze spáchání přestupku podle § 42a odst. 7 a § 42b odst. 1 písm. r), s) a t).
	(10) Ve věcech týkajících se připojení pozemních komunikací podle § 10, s výjimkou případů, kdy o něm rozhoduje stavební úřad rozhodnutím o povolení záměru podle stavebního zákona, je příslušný Specializovaný a odvolací stavební úřad, pokud jde o připojení týkající se dálnice nebo silnice I. třídy nebo úpravy či zrušení takového připojení, v ostatních případech krajský stavební úřad.
 § 44

Společná ustanovení 

	(1) Stanoviska uplatněná k územně plánovací dokumentaci a k územnímu opatření o stavební uzávěře nejsou správním rozhodnutím. 
 
	(2) Při převodu dálnice nebo silnice včetně silničního pozemku z vlastnictví státu do vlastnictví kraje nebo obce v souvislosti se změnou kategorie nebo třídy pozemní komunikace podle § 3 odst. 3 a při převodu investiční výstavbou dotčeného pozemku z vlastnictví státu na jiné osoby podle § 38 odst. 1 se nepoužijí předpisy vyžadující k převodům majetku státu na jiné osoby zvláštního souhlasu nebo výjimky20). Tyto předpisy se rovněž nepoužijí při převodech silnic, místních nebo účelových komunikací včetně silničních pozemků z vlastnictví krajů nebo obcí do vlastnictví státu v souvislosti se změnou kategorie nebo třídy pozemní komunikace a při převodech silničních pozemků včetně příslušenství stavby dálnice nebo silnice z vlastnictví jiných osob podle § 38 do vlastnictví státu. 

ČÁST ČTRNÁCTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 6c

Sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům

	(1) Sponzorovaným přístupem k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům se rozumí bezplatné poskytování přístupu k české technické normě nebo jinému technickému dokumentu, které jsou pro účely uvedené ve zvláštním právním předpisu závazné, koncovým uživatelům na základě registrace způsobem umožňujícím dálkový přístup.
 
	(2) Jsou-li česká technická norma nebo jiný technický dokument pro účely uvedené ve zvláštním právním předpisu závazné, zajistí ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad nebo územní samosprávný celek18), do jejichž působnosti tento zvláštní právní předpis spadá, u Agentury sponzorovaný přístup k této české technické normě nebo jinému technickému dokumentu.
 
	(3) Umožnění sponzorovaného přístupu k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům sjedná Agentura s ministerstvem nebo jiným ústředním správním úřadem, do jejichž působnosti zvláštní právní předpis podle odstavce 1 spadá, v dohodě o sponzorovaném přístupu k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům.
 
§ 6d

Poplatek za sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům

	(1) Poplatníkem poplatku za sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům je ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad nebo územní samosprávný celek18), které zajišťují sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům.
 
	(2) Předmětem poplatku za sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům je umožnění sponzorovaného přístupu k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům.
 
	(3) Výše poplatku za sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům činí nejvýše 23 000 000 Kč za 12 po sobě jdoucích kalendářních měsíců, a to na základě počtu zpřístupněných stran české technické normy nebo jiného technického dokumentu a předpokládaného počtu koncových uživatelů. Výši poplatku stanoví prováděcí právní předpis.
 
	(4) Poplatek za sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům je splatný do 30 dnů ode dne účinnosti dohody o sponzorovaném přístupu k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům mezi poplatníkem a správcem poplatku. Nezaplatí-li poplatník poplatek včas a ve správné výši, správce poplatku sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům neumožní a poplatková povinnost zanikne.
 
	(5) Příjem z poplatku za sponzorovaný přístup k českým technickým normám a jiným technickým dokumentům je příjmem rozpočtu Agentury.
_____
18) Zákon č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, ve znění pozdějších předpisů.

ČÁST PATNÁCTÁ: Platné znění dotčeného ustanovení zákona č. 49/1997 Sb., o civilním letectví a o změně a doplnění zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn
§ 88

	(1) Ministerstvo dopravy podle tohoto zákona 
 
a) vykonává správu letadlových adres přidělených České republice mezinárodní organizací, 
 
b) zajišťuje provozování letiště po dobu, po kterou není vlastník letiště schopen zajistit jeho provozování vlastními silami nebo prostřednictvím jiného provozovatele, 
 
c) ve spolupráci s Ministerstvem obrany a Ministerstvem vnitra zajišťuje leteckou službu pátrání a záchrany, 
 
d) rozhoduje o udělení a odnětí přepravního práva leteckým dopravcům Evropské unie, 
 
e) rozhoduje o povolení a o zrušení povolení k provozování pravidelné obchodní letecké dopravy a nepravidelné obchodní letecké dopravy leteckého dopravce ze třetí země, 
 
f) schvaluje provozní a technické předpisy pro provoz sportovních létajících zařízení a výcvikové osnovy, 
 
g) uděluje souhlas k letům za účelem výkonu státní správy, 
 
h) pověřuje právnickou osobu výkonem státní správy ve věcech sportovních létajících zařízení a odnímá udělené pověření, 
 
i) projednává přestupky fyzických a právnických osob na úseku provozu sportovních létajících zařízení, 
 
j) jmenuje zástupce České republiky do správní rady Evropské agentury pro bezpečnost letectví a do výboru ustanoveného podle přímo použitelného předpisu Evropské unie1c), 
 
k) uplatňuje stanovisko k územně plánovací dokumentaci a územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska zájmů letecké dopravy, 
 
l) vede databázi, uděluje a odnímá pověření právnické osoby k vedení databáze, chrání a zpřístupňuje databázi podle § 51a, 
 
m) předává Evropské komisi zprávu o uplatňování přístupu spravedlivého posouzení podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího hlášení událostí v civilním letectví37). 
 
	(2) Ministerstvo dopravy je odvolacím úřadem ve správním řízení proti rozhodnutím Úřadu vydaným podle tohoto zákona. Při rozhodování o odvolání proti rozhodnutí o odejmutí průkazu způsobilosti k výkonu činnosti člena leteckého personálu z důvodu zdravotní nezpůsobilosti je Ministerstvo dopravy vázáno stanoviskem Ministerstva zdravotnictví. 
 
	(3) Ministerstvo dopravy je odvolacím orgánem ve správním řízení proti rozhodnutím pověřené osoby vydaným podle tohoto zákona. 
 
	(4) Ministerstvo dopravy je odvolacím úřadem ve správním řízení proti rozhodnutím Ústavu vydaným podle tohoto zákona. 
 
	(5) Ministerstvo dopravy je oprávněno v mimořádných situacích, které bezprostředně a vážně ohrožují civilní letectví, vydat příkazy k provádění letů na dobu nezbytně nutnou. 

ČÁST ŠESTNÁCTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn
§ 6

Ministerstva, jiné ústřední správní úřady a Česká národní banka 

	(1) Ministerstvo obrany (dále jen „ministerstvo“) k zajišťování obrany státu 
 
a) navrhuje vládě základní opatření k přípravě a organizování obrany státu; k tomu zejména zpracovává obranné koncepce a požadavky na zabezpečení obrany státu, 
 
b) odpovídá za proces plánování obrany státu a koordinuje jeho přípravu; k tomu může vyžadovat od příslušných ministerstev, jiných správních úřadů a územních samosprávných celků podkladové materiály; ministerstvo využívá údaje z registrů a evidencí a osobní údaje vedené u příslušných ministerstev, jiných správních úřadů a územních samosprávných celků podle zvláštních právních předpisů; ministerstva, jiné správní úřady a územní samosprávné celky jsou povinny požadavkům vyhovět, a to bezúplatně, 
 
c) odpovídá za plánování a zabezpečení operační přípravy státního území, doplňování ozbrojených sil a mobilizaci ozbrojených sil; k tomu může vyžadovat od příslušných ministerstev, jiných správních úřadů a územních samosprávných celků součinnost; ministerstva, jiné správní úřady a územní samosprávné celky jsou povinny požadavkům vyhovět, 
 
d) vede soubornou evidenci věcných prostředků a soubornou evidenci o fyzických osobách určených k pracovní povinnosti nebo pracovní výpomoci určených k zabezpečení ozbrojených sil navazující na evidenci vedenou krajskými vojenskými velitelstvími, 
 
e) přezkušuje prostřednictvím svých orgánů přípravu mobilizace ozbrojených sil; k tomu jsou pracovníci, které pověřilo ministerstvo, oprávněni vstupovat do objektů kontrolovaných subjektů, 
 
f) prověřuje opatření pro zabezpečení obrany státu v rozsahu stanoveném vládou podle § 41 odst. 2, 
 
g) řídí přípravu občanů k obraně státu a provádí vzdělávací, výchovnou a osvětovou činnost v této oblasti; rozsah přípravy občanů k obraně státu je součástí plánů obrany, 
 
h) uplatňuje stanovisko k územně plánovací dokumentaci a územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska zájmů obrany České republiky, 
 
i) vede soubornou evidenci objektů důležitých pro obranu státu a objektů, které mohou být za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu napadeny. 
 
	(2) Ministerstva a jiné ústřední správní úřady k zajišťování obrany státu v oboru své působnosti 
 
a) vyhodnocují mezinárodněpolitickou situaci a navrhují potřebná opatření k zajišťování obrany státu, 
 
b) plánují podle rozhodnutí vlády opatření k zajišťování obrany státu včetně jejich finančního zabezpečení a realizují je, 
 
c) odpovídají za výběr objektů důležitých pro obranu státu a v součinnosti s jejich vlastníky a provozovateli za zabezpečení jejich použití k zajišťování obrany státu, 
 
d) plní úkoly k zajišťování obrany státu podle rozhodnutí vlády. 
 
	(3) Česká národní banka v oboru své působnosti stanoví a uskutečňuje opatření k zajišťování obrany státu včetně plánování prostředků na ně. 

§ 47 

	Příslušným k vyvlastnění nemovité věci ve zkráceném řízení je krajský stavební úřad, kterým je obecní úřad obce s rozšířenou působností, v jehož obvodu se nemovitost nachází krajský úřad. Nachází-li se nemovitost v obvodu několika stavebních úřadů, podá se návrh nejbližšímu společnému nadřízenému dotčených stavebních úřadů, který určí, který stavební úřad vyvlastnění uskuteční. Nachází-li se nemovitost v obvodu několika krajských úřadů, podá se návrh Ministerstvu pro místní rozvoj, které určí krajský úřad k provedení vyvlastňovacího řízení.

§ 51

	(1) Náhrady za vyvlastnění vyplácí Ministerstvo financí na návrh příslušného úřadu, který jej podá do 6 měsíců od právní moci rozhodnutí o vyvlastnění. Nárok na náhradu se nepromlčuje. 
 
	(2) Byla-li předmětem vyvlastnění nemovitost, stavební krajský úřad podá návrh na zápis do katastru nemovitostí u příslušného katastrálního úřadu. 

ČÁST SEDMNÁCTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 31
	(1) Budova13) musí být označena popisným číslem, pokud není dále stanoveno jinak.
	(2) Evidenčními čísly se označují
a) stavby pro rodinnou rekreaci,
b) stavby dočasné,
c) budovy, které nevyžadují stavební povolení ani ohlášení stavebnímu úřadu, s výjimkou
1. staveb pro chovatelství o jednom nadzemním podlaží o zastavěné ploše do 16 m2 a do 5 m výšky,
2. zimních zahrad o jednom nadzemním podlaží a skleníků do 40 m2 zastavěné plochy a do 5 m výšky,
3. přístřešků o jednom nadzemním podlaží, které slouží veřejné dopravě, a jiných veřejně přístupných přístřešků do 40 m2 zastavěné plochy a do 4 m výšky.
	(3) Samostatnými popisnými a evidenčními čísly se neoznačují příslušenství budovy13a), která jsou součástí jednoho celku.
	(4) K usnadnění orientace mohou být v jednotlivých ulicích a na jiných veřejných prostranstvích označeny budovy vedle popisného čísla nebo evidenčního čísla ještě číslem orientačním.
	(5) Obecní úřad rozhoduje o tom, jakým popisným, orientačním nebo evidenčním číslem bude budova označena. Každé popisné nebo evidenční číslo budovy musí být v rámci části obce jedinečné. Čísla popisná a evidenční, která byla přidělena, nelze užívat opakovaně, a to ani v případě přečíslování podle § 32 odst. 2. Číslo orientační se opakovaně přiděluje pouze v případě, že nová budova stojí na místě budovy zaniklé.

§ 31a 
	(1) Čísla popisná a evidenční přiděluje obecní úřad
a) v případě nově vzniklé budovy, která je stavbou vyžadující stavební povolení nebo ohlášení stavebnímu úřadu, na základě písemné výzvy příslušného stavebního úřadu13b),
b) v ostatních případech na základě písemné žádosti vlastníka budovy, jejíž přílohou je geometrický plán a doklad, který osvědčuje, že budova byla uvedena do užívání; přílohy se nevyžadují, dochází-li na základě žádosti vlastníka budovy k přečíslování budovy již zapsané v katastru nemovitostí, anebo jde-li o budovy uvedené v § 31 odst. 2 písm. c).
	(2) Obecní úřad sdělí v případě podle odstavce 1 písm. a) neprodleně příslušnému stavebnímu úřadu údaje o čísle popisném nebo evidenčním a jeho příslušnosti k části obce, popřípadě název ulice, do níž stavební objekt náleží, a údaje o čísle orientačním.
	(3) O přidělení čísla popisného, evidenčního nebo orientačního vydá obecní úřad vlastníku budovy písemný doklad.
	(4) Při zániku budovy obecní úřad přidělená čísla zruší.
	(5) Při zániku ulice nebo jiného veřejného prostranství se přidělená čísla orientační zrušují.
	(6) Při zániku části obce rozhodne obec o přečíslování budov v zanikající části obce.
	(7) K očíslování, přečíslování nebo zrušení číslování budovy dochází zápisem do základního registru územní identifikace, adres a nemovitostí42).

ČÁST OSMNÁCTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 7

Ministerstvo vnitra 

	(1) Ministerstvo vnitra plní úkoly v oblasti11) 
 
a) přípravy na mimořádné události, integrovaného záchranného systému a ochrany obyvatelstva, 
 
b) zapojení České republiky do mezinárodních záchranných operací při mimořádných událostech v zahraničí a poskytování humanitární pomoci do zahraničí v součinnosti s Ministerstvem zahraničních věcí; humanitární pomocí se pro účely tohoto zákona rozumí opatření prováděná za účelem pomoci obyvatelstvu postiženému mimořádnou událostí, v jejichž rámci se využívají lidské a materiální zdroje. 
 
	(2) Ministerstvo vnitra při plnění úkolů uvedených v odstavci 1 
 
a) sjednocuje postupy ministerstev, krajských úřadů, obecních úřadů, právnických osob a fyzických osob vykonávajících podnikatelskou činnost podle zvláštních právních předpisů12) (dále jen „podnikající fyzické osoby“), 
 
b) usměrňuje integrovaný záchranný systém, 
 
c) provádí kontrolu a koordinaci poplachových plánů integrovaného záchranného systému krajů a zpracovává ústřední poplachový plán integrovaného záchranného systému, který schvaluje ministr vnitra, 
 
d) řídí výstavbu a provoz informačních a komunikačních sítí a služeb integrovaného záchranného systému, 
 
e) zpracovává koncepci ochrany obyvatelstva, 
 
f) zajišťuje a provozuje jednotný systém varování a vyrozumění a systém veřejné výstrahy podle jiného právního předpisu29), stanoví způsob informování právnických a fyzických osob o charakteru možného ohrožení, připravovaných opatřeních, způsobu a době jejich provedení, 
 
g) organizuje instruktáže a školení v oblasti ochrany obyvatelstva a pro přípravu složek integrovaného záchranného systému zaměřené na jejich vzájemnou součinnost; k tomuto účelu zřizuje vzdělávací zařízení, 
 
h) uplatňuje stanovisko k územnímu rozvojovému plánu a k územnímu opatření o stavební uzávěře z hlediska ochrany obyvatelstva a civilního nouzového plánování při přípravě na mimořádné události, je dotčeným orgánem při posuzování zralosti projektů společného zájmu energetické infrastruktury 28) a uplatňuje vyjádření pro stavby projektů společného zájmu energetické infrastruktury z hlediska ochrany obyvatelstva, 
 
i) stanoví, po projednání s Nejvyšším stavebním úřadem Ministerstvem pro místní rozvoj, stavebně technické požadavky na stavby určené k ochraně obyvatelstva při mimořádných událostech, k zabezpečení záchranných prací, ke skladování materiálu civilní ochrany a k ochraně a ukrytí obsluh důležitých provozů (dále jen „stavby civilní ochrany nebo stavby dotčené požadavky civilní ochrany“), 
 
j) usměrňuje postup při zřizování zařízení civilní ochrany. 
 
	(3) Ministerstvo vnitra zabezpečuje ústřední koordinaci záchranných a likvidačních prací, jestliže 
 
a) mimořádná událost přesahuje státní hranice České republiky a je nutná koordinace záchranných a likvidačních prací nad rámec příhraničních styků, nebo 
 
b) mimořádná událost přesahuje území kraje a velitel zásahu (§ 19) vyhlásil nejvyšší stupeň poplachu, anebo 
 
c) o tuto koordinaci požádá velitel zásahu (§ 19), starosta obce s rozšířenou působností nebo hejtman. 
 
	(4) Ministerstvo vnitra dále 
 
a) organizuje záchranářskou a materiální pomoc do zahraničí ve spolupráci s Ministerstvem zahraničních věcí, složkami integrovaného záchranného systému nebo ústředními správními úřady, 
 
b) průběžně zajišťuje v souladu s mezinárodními smlouvami, kterými je Česká republika vázána, funkci kontaktního místa pro vyžádání humanitární pomoci do zahraničí postiženým státem nebo mezinárodní organizací; tím není dotčena možnost vyžádání humanitární pomoci do zahraničí diplomatickou cestou, nebo oznámení vzniku závažné mimořádné události v zahraničí, která může ohrozit i území České republiky, 
 
c) informuje příslušné mezinárodní organizace o silách a prostředcích České republiky předurčených pro poskytování humanitární pomoci do zahraničí. 
 
	(5) Úkoly Ministerstva vnitra uvedené v odstavcích 2 až 4 a 7 plní generální ředitelství hasičského záchranného sboru zřízené podle zvláštního zákona.2) 
 
	(6) Ministerstvo vnitra je oprávněno vyžádat si účast zástupců ostatních ministerstev a zástupců složek uvedených v § 4 odst. 2 a popřípadě jiných odborníků při přípravě na mimořádné události a při provádění záchranných a likvidačních prací. 
 
	(7) Ministerstvo vnitra 
 
a) koordinuje a rozvíjí tísňovou komunikaci za účelem zajištění přístupu k základním složkám integrovaného záchranného systému prostřednictvím jednotného evropského tísňového čísla 112, jakož i národních tísňových čísel 150, 155 a 158, 
 
b) přijímá vhodná opatření, aby osoby se zdravotním postižením měly prostřednictvím tísňové komunikace přístup k základním složkám integrovaného záchranného systému za rovnocenných podmínek jako ostatní osoby, 
 
c) shromažďuje informace o kvalitě a využívání tísňové komunikace prostřednictvím jednotného evropského tísňového čísla 112, jakož i národních tísňových čísel 150, 155 a 158, 
 
d) spolupracuje v oblasti tísňové komunikace s Ministerstvem průmyslu a obchodu, Ministerstvem zdravotnictví a Českým telekomunikačním úřadem, jakož i s příslušnými orgány jiných členských států Evropské unie. 
 
	(8) Prováděcí právní předpis stanoví 
 
a) pravidla pro zapojování do mezinárodních záchranných operací, 
 
b) pravidla poskytování a přijímání humanitární pomoci, 
 
c) postup při zřizování zařízení civilní ochrany a při odborné přípravě jejich personálu, 
 
d) způsob informování právnických a fyzických osob o charakteru možného ohrožení, připravovaných opatřeních a způsobu jejich provedení, 
 
e) technické, provozní a organizační zabezpečení jednotného systému varování a vyrozumění a způsob poskytování tísňových informací, 
 
f) způsob provádění evakuace a jejího všestranného zabezpečení, 
 
g) zásady postupu při poskytování úkrytů a způsob a rozsah kolektivní a individuální ochrany obyvatel, 
 
h) požadavky ochrany obyvatelstva v územním plánování a stavebně technické požadavky na stavby civilní ochrany nebo stavby dotčené požadavky civilní ochrany. 

Orgány kraje
§ 10

(1) Orgány kraje zajišťují přípravu na mimořádné události, provádění záchranných 
a likvidačních prací a ochranu obyvatelstva. 
 
(2) Krajský úřad při výkonu státní správy za účelem uvedeným v odstavci 1 
 
a) organizuje součinnost mezi obecními úřady obcí s rozšířenou působností a dalšími správními úřady a obcemi v kraji, zejména při zpracování poplachového plánu integrovaného záchranného systému, zajišťuje havarijní připravenost a ověřuje ji cvičeními (§ 17), 
 
b) usměrňuje integrovaný záchranný systém na úrovni kraje, 
 
c) sjednocuje postupy obecních úřadů obcí s rozšířenou působností a územních správních úřadů s krajskou působností v oblasti ochrany obyvatelstva, 
 
d) zpracovává plán k provádění záchranných a likvidačních prací na území kraje (dále jen „havarijní plán kraje“), 
 
e) zpracovává poplachový plán integrovaného záchranného systému kraje, 
 
f) spolupracuje při zpracování a aktualizaci povodňového plánu kraje podle zvláštního právního předpisu,13) 
 
g) uzavírá dohody s příslušným územním celkem sousedního státu, pokud mezinárodní smlouva schválená Parlamentem České republiky a vyhlášená ve Sbírce zákonů 
a mezinárodních smluv nebo v předcházející obdobné sbírce nestanoví jinak. 
 
(3) Pokud zóna havarijního plánování8) zasahuje území více než jednoho správního obvodu obce s rozšířenou působností vlastního kraje nebo zasahuje na území kraje z území jiného kraje, zpracovává krajský úřad ve spolupráci s dotčenými obecními úřady obcí s rozšířenou působností plán k provádění záchranných a likvidačních prací v okolí zdroje nebezpečí (dále jen „vnější havarijní plán“). V případě, že zóna havarijního plánování zasahuje území více krajů, zabezpečuje koordinaci zpracování vnějšího havarijního plánu a společné řešení mimořádné události krajský úřad, na jehož území se zdroj nebezpečí nachází. 
 
(4) Pro zpracování havarijního plánu kraje a vnějších havarijních plánů je krajský úřad oprávněn za podmínek ochrany údajů využívat, shromažďovat a evidovat údaje z krizového plánu kraje podle zvláštního právního předpisu.6) 
 
(5) Úkoly orgánů kraje uvedené v odstavcích 1 až 4 plní hasičský záchranný sbor kraje zřízený podle zvláštního zákona.2) Ten pro zabezpečení záchranných a likvidačních prací dále 
 
a) řídí výstavbu a provoz informačních a komunikačních sítí integrovaného záchranného systému, 
 
b) organizuje instruktáže a školení v oblasti ochrany obyvatelstva a v přípravě složek integrovaného záchranného systému zaměřené na jejich vzájemnou součinnost; k tomuto účelu zřizuje vzdělávací zařízení, 
 
c) zabezpečuje varování a vyrozumění, 
 
d) koordinuje záchranné a likvidační práce a plní úkoly při provádění záchranných 
a likvidačních prací stanovené Ministerstvem vnitra, 
 
e) organizuje zjišťování a označování nebezpečných oblastí, provádění dekontaminace 
a dalších ochranných opatření, 
 
f) organizuje a koordinuje evakuaci, nouzové ubytování, nouzové zásobování pitnou vodou, potravinami a dalšími nezbytnými prostředky k přežití obyvatelstva, 
 
g) organizuje a koordinuje humanitární pomoc, 
 
h) organizuje hospodaření s materiálem civilní ochrany, 
 
i) vede evidenci a provádí kontrolu staveb civilní ochrany a staveb dotčených požadavky civilní ochrany v kraji, 
 
j) uplatňuje stanovisko k zásadám územního rozvoje z hlediska ochrany obyvatelstva a civilního nouzového plánování při přípravě na mimořádné události. 
 
(6) V rozsahu stanoveném jiným právním předpisem29) je hasičský záchranný sbor kraje dotčeným orgánem v územním a stavebním řízení a ve společném územním a ve  stavebním řízení14) z hlediska ochrany obyvatelstva. Hasičský záchranný sbor kraje je příslušný před uvedením stavby do užívání kontrolovat dodržení podmínek ochrany obyvatelstva.
 
(7) Krajský úřad vykonává činnosti uvedené v odstavcích 1 až 5 tak, aby byly přiměřené a svým obsahem a rozsahem odpovídaly účelu a podmínkám konkrétní mimořádné události.

§ 35
Zmocňovací ustanovení

(1) Vláda vydá nařízení k provedení § 7 odst. 8 písm. a) a b) a § 23 odst. 4. 
 
(2) Ministerstvo vnitra vydá vyhlášku k provedení § 5 odst. 4, § 7 odst. 8 písm. c) až g), § 12 odst. 3 a § 18 odst. 4 písm. a). 
 
(3) Ministerstvo vnitra vydá po projednání s Nejvyšším stavebním úřadem Ministerstvem pro místní rozvoj vyhlášku k provedení § 7 odst. 8 písm. h).

(4) Ministerstvo dopravy a spojů vydá po projednání s Ministerstvem vnitra vyhlášku 
k provedení § 9 odst. 4 a § 18 odst. 4 písm. b).

ČÁST DEVATENÁCTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 31
(1) Pokud při používání, popřípadě provozu zdroje hluku nebo vibrací, s výjimkou hluku z leteckého provozu, nelze z vážných důvodů hygienické limity dodržet, může osoba zdroj hluku nebo vibrací provozovat jen na základě povolení vydaného na žádost této osoby příslušným orgánem ochrany veřejného zdraví. Orgán ochrany veřejného zdraví časově omezené povolení vydá, jestliže osoba prokáže, že hluk nebo vibrace budou omezeny na rozumně dosažitelnou míru. Rozumně dosažitelnou mírou se rozumí poměr mezi náklady na protihluková nebo antivibrační opatření a jejich přínosem ke snížení hlukové nebo vibrační zátěže fyzických osob stanovený i s ohledem na počet fyzických osob exponovaných nadlimitnímu hluku nebo vibracím. Toto povolení se nevydá, pokud je jeho vydání nahrazeno postupem v řízení o vydání integrovaného povolení podle zákona o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci). 

(1) Pokud při používání, popřípadě provozu stávajícího zdroje hluku nebo vibrací, s výjimkou hluku z leteckého provozu, nelze z vážných důvodů zajistit nepřekračování hygienických limitů podle § 30 odst. 1, může osoba požádat příslušný orgán ochrany veřejného zdraví o povolení mírnějšího hygienického limitu, než stanoví prováděcí právní předpis. Orgán ochrany veřejného zdraví v řízení o vydání povolení zejména posoudí, zda osoba doložila, že hluk nebo vibrace se omezí na rozumně dosažitelnou míru. Rozumně dosažitelnou mírou se rozumí poměr mezi náklady na protihluková nebo antivibrační opatření a jejich přínosem ke snížení škodlivých účinků hluku nebo vibrací, který je stanovený i s ohledem na počet fyzických osob exponovaných nadlimitnímu hluku nebo vibracím. Správní úřad, který povolení vydal, jej může za nedodržení stanovených podmínek odejmout. Toto povolení se nevydá, pokud je jeho vydání nahrazeno postupem v řízení o vydání integrovaného povolení podle zákona o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci). Povolení mírnějšího hygienického limitu je elektronicky evidováno prostřednictvím informačního systému Ministerstva zdravotnictví.
(2) Žádost podle odstavce 1 musí kromě náležitostí stanovených správním řádem obsahovat popis zdroje hluku nebo vibrací, změřené hodnoty hluku v referenčních kontrolních bodech, popřípadě v těchto bodech vypočtené hodnoty hluku v chráněných prostorech uvedených v § 30 odst. 3 nebo změřené hodnoty vibrací v chráněných vnitřních prostorech staveb, odhad počtu fyzických osob vystavených nadlimitnímu hluku nebo vibracím, důvod překročení hygienického limitu, návrh nadlimitní hodnoty hluku nebo vibrací a doby trvání povolení, přehled provedených a navrhovaných protihlukových a antivibračních opatření, rámcový harmonogram jejich provedení, odhad jejich účinnosti a skutečnosti svědčící o omezení hluku nebo vibrací na rozumně dosažitelnou míru. Referenčním kontrolním bodem se rozumí místo, které bylo měřením nebo výpočtem vyhodnoceno jako nejvíce zasažené zdrojem hluku.
	(3) Při překročení hygienických limitů hluku z leteckého provozu na letištích zajišťujících ročně více než 50 tisíc vzletů nebo přistání a vojenských letištích je provozovatel letiště povinen navrhnout vydání opatření obecné povahy podle správního řádu ke zřízení ochranného hlukového pásma. Opatření obecné povahy ke zřízení ochranného hlukového pásma vydá stavební úřad po vyjádření krajské hygienické stanice, nebo Ministerstvo obrany, jde-li o vojenské letiště.
	(4) U bytových domů, rodinných domů, staveb pro předškolní a školní výchovu a vzdělávání, staveb pro zdravotní a sociální účely a funkčně obdobných staveb umístěných v ochranném hlukovém pásmu je provozovatel letiště na základě odborného posudku vypracovaného na jeho náklad povinen postupně provést nebo zajistit provedení protihlukových opatření v takovém rozsahu, aby byly alespoň uvnitř staveb hygienické limity hluku dodrženy. U staveb uvedených ve větě první, ve kterých by podle odborného posudku protihluková opatření nezajistila dodržování hygienických limitů, může příslušný správní úřad zahájit řízení o změně v užívání stavby nebo o jejím odstranění.
§ 77
(1) Orgán ochrany veřejného zdraví je dotčeným správním úřadem při rozhodování ve věcech upravených zvláštními právními předpisy, které se dotýkají zájmů chráněných orgánem ochrany veřejného zdraví podle tohoto zákona a zvláštních právních předpisů včetně hodnocení a řízení zdravotních rizik, s výjimkou řízení podle stavebního zákona. Orgán ochrany veřejného zdraví vydává v těchto věcech stanovisko. Souhlas může orgán ochrany veřejného zdraví vázat na splnění podmínek. Stanovisko není rozhodnutím vydaným ve správním řízení.
(2) Žádost o vydání stanoviska orgánu ochrany veřejného zdraví vyžadované tímto zákonem pro povolení záměru podle stavebního zákona lze podat prostřednictvím portálu stavebníka podle stavebního zákona. 
(2) (3) V případě, že je v platné územně plánovací dokumentaci uveden záměr, u kterého lze důvodně předpokládat, že bude po uvedení do provozu zdrojem hluku nebo vibrací, zejména z provozu na pozemních komunikacích nebo drahách, nelze stavbu, která by mohla být tímto hlukem či vibracemi dotčena, povolit v řízení o povolení záměru vedeném podle stavebního zákona ke stavbě, která by mohla být tímto hlukem nebo vibracemi dotčena, vydat kladné stanovisko orgánu ochrany veřejného zdraví, aniž by u ní byla přijata opatření k ochraně před hlukem nebo vibracemi. Postup podle věty první se nepoužije u záměrů, jejichž součástí je veřejná produkce hudby.
(4) Žadatel o vydání povolení záměru stavby bytového domu, rodinného domu, stavby pro předškolní nebo školní vzdělávání, stavby pro zdravotní nebo sociální účely anebo funkčně obdobné stavby a stavby zdroje hluku zajistí, aby záměr těchto staveb byl z hlediska ochrany před hlukem posouzen příslušným orgánem ochrany veřejného zdraví. 
(3) (4) (5) Žadatel o vydání rozhodnutí o povolení záměru stavby bytového domu, rodinného domu, stavby pro předškolní nebo školní vzdělávání, stavby pro zdravotní nebo sociální účely anebo k funkčně obdobné stavbě a ke stavbě zdroje hluku do území zatíženého nadlimitním zdrojem hluku předloží stavebnímu úřadu měření hluku provedené podle § 32a nebo hlukovou studii a návrh opatření k ochraně před tímto nadlimitním hlukem.
(4) (5) (6) Neprovede-li žadatel o vydání rozhodnutí o povolení záměru do území zatíženého nadlimitním zdrojem hluku dostatečná opatření k ochraně před tímto nadlimitním hlukem, nemůže žádat, aby tato opatření provedl provozovatel, vlastník nebo správce zdroje hluku. To neplatí, dojde-li k prokazatelnému navýšení hluku ze zdroje hluku oproti naměřeným hodnotám hluku nebo hodnotám hluku vypočteným v hlukové studii, které byly předloženy v rámci žádosti podle odstavce 3. Za prokazatelné navýšení hluku se považuje navýšení větší než o 2 dB; toto navýšení se posuzuje postupem stanoveným prováděcím právním předpisem.
§ 78

Orgány ochrany veřejného zdraví a další orgány, které plní některé úkoly v oblasti hodnocení a snižování hluku z hlediska dlouhodobého průměrného hlukového zatížení životního prostředí a v oblasti podpory veřejného zdraví

	(1) Státní správu v ochraně a podpoře veřejného zdraví vykonávají
 
a) Ministerstvo zdravotnictví,
 
b) krajské hygienické stanice,
 
c) Ministerstvo obrany a Ministerstvo vnitra,
 
d) Ministerstvo dopravy,
 
e) Ministerstvo pro místní rozvoj,
 
f) Ministerstvo životního prostředí,
 
g) krajské úřady,
 
h) stavební úřady.

h) Specializovaný a odvolací stavební úřad.

	(2) Soustavu orgánů ochrany veřejného zdraví tvoří správní úřady uvedené v odstavci 1 písm. a) až c).

§ 80

Ministerstvo zdravotnictví 

	(1) Ministerstvo zdravotnictví k ochraně a podpoře veřejného zdraví 
 
a) řídí a kontroluje výkon státní správy v ochraně a podpoře veřejného zdraví, odpovídá za tvorbu a uskutečňování národní politiky ochrany a podpory veřejného zdraví včetně prevence nemocí a řídí a kontroluje její plnění; jednou za 5 let hodnotí zdravotní stav obyvatelstva a jeho vývoj z hlediska všech aspektů ovlivňujících zdravotní stav obyvatelstva a na základě provedeného hodnocení stanoví priority k řešení problémů a zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva, 
 
b) řídí a kontroluje krajské hygienické stanice, 
 
c) rozhoduje o opravných prostředcích proti rozhodnutím krajských hygienických stanic, 
 
d) zajišťuje mezinárodní spolupráci v oboru své působnosti a plní úkoly vyplývající z mezinárodních smluv v ochraně a podpoře veřejného zdraví, 
 
e) stanoví na základě doporučení Národní imunizační komise, zřízené jako poradní orgán Ministerstva zdravotnictví, antigenní složení očkovacích látek pro pravidelná, zvláštní a mimořádná očkování a zveřejní je ve formě sdělení ve Sbírce zákonů a mezinárodních smluv, a to vždy do 28. února kalendářního roku; stejným postupem Ministerstvo zdravotnictví stanoví a zveřejní i změny antigenního složení očkovacích látek pro pravidelná, zvláštní a mimořádná očkování, 
 
f) rozhoduje ve věcech podle § 4 odst. 8, § 5 odst. 5, § 6e, § 72 odst. 1 a 2, § 73, § 83e odst. 5 a dále o námitkách, rozhoduje-li o nich podle tohoto zákona nadřízený orgán ochrany veřejného zdraví; je oprávněno povolit prodloužení mírnějšího hygienického limitu podle § 3a odst. 3; plní úkoly podle § 3a odst. 4, § 3b, § 6g, § 72 odst. 3, § 75a, § 79 odst. 5, § 83a odst. 2, § 83c odst. 3 a § 83e odst. 6; na návrh krajských hygienických stanic rozhoduje za podmínek § 37 o kategorizaci prací vykonávaných na jejich pracovištích, 
 
g) nařizuje mimořádná opatření při epidemii a nebezpečí jejího vzniku a mimořádná opatření k ochraně zdraví fyzických osob při výskytu nebezpečných26a) a z nebezpečnosti podezřelých výrobků a nejakostních či z porušení jakosti podezřelých vod, při živelních pohromách a jiných mimořádných událostech, pokud mají být provedena celostátně nebo na území několika krajů, a rozhoduje o jejich ukončení včetně uvolnění výrobků na trh nebo do oběhu, 
 
h) stanoví ochranná opatření před zavlečením vysoce nakažlivých infekčních onemocnění, a rozhoduje o jejich ukončení, 
 
i) na žádost krajské hygienické stanice dává povolení k mimořádnému očkování podle § 69 odst. 1 písm. g), 
 
j) stanoví další infekční onemocnění vyvolaná vysoce rizikovými biologickými agens a toxiny, které se považují za nebezpečnou nemoc podle zákona o pohřebnictví;43c) současně vyhlásí tato další infekční onemocnění v celoplošném televizním a rozhlasovém vysílání43b), 
 
k) usměrňuje výkon státní správy v ochraně a podpoře veřejného zdraví prováděný Ministerstvem obrany a Ministerstvem vnitra, 
 
l) sestavuje celorepublikové programy ochrany a podpory veřejného zdraví včetně prevence nemocí a zdravotních rizik; sestavuje očkovací programy a programy prevence infekce vyvolané virem lidského imunodeficitu a řídí jejich realizaci; stanoví zásady a postupy hodnocení a řízení zdravotních rizik a zásady monitorování vztahů zdravotního stavu obyvatelstva a faktorů životního prostředí a životních a pracovních podmínek a řídí jejich realizaci; řídí výchovu k podpoře a ochraně veřejného zdraví, 
 
m) uděluje a zrušuje pověření k provádění autorizace, organizování a provádění kursů v hodnocení zdravotních rizik, 
 
n) přezkoumává kontrolní plány sestavené krajskými hygienickými stanicemi, které určují priority činnosti na úseku státního zdravotního dozoru, 
 
o) koordinuje činnost a spolupráci s jinými státními a nestátními orgány a organizacemi, včetně registrovaných občanských sdružení, jakož i se sociálními partnery v oblastech souvisejících s výkonem státní správy na úseku ochrany a podpory veřejného zdraví, 
 
p) přijímá opatření na základě a v mezích přímo použitelných předpisů Evropské unie a plní další úkoly vyplývající pro členský stát z přímo použitelných předpisů Evropské unie na úseku potravinového práva, předmětů běžného užívání uvedených v § 25 písm. a) a b) a výrobků přicházejících do přímého styku s vodou, pokud tento zákon nebo zvláštní právní předpis nestanoví, že je plní krajské hygienické stanice, 
 
q) pořizuje, a dojde-li k podstatnému vývoji, který významně ovlivňuje stávající hlukovou situaci, aktualizuje, nejdéle však jednou za 5 let, strategické hlukové mapy, jejichž součástí jsou mezní hodnoty hlukových ukazatelů; mezní hodnotou hlukových ukazatelů se rozumí hodnota hlukových ukazatelů, při jejímž překročení dochází ke škodlivému zatížení životního prostředí, k jehož odstranění nebo snížení jsou vypracovávány akční plány, 
 
r) zpřístupňuje veřejnosti strategické hlukové mapy, vypracované podle písmene q), 
 
s) prováděcím právním předpisem upraví stanovení hlukových ukazatelů, jejich mezní hodnoty, základní požadavky na obsah strategických hlukových map a akčních plánů, jejichž součástí jsou návrhy tichých oblastí, podrobnosti týkající se způsobu a rozsahu informování veřejnosti o strategických hlukových mapách, o přípravě návrhů akčních plánů a účasti veřejnosti na této přípravě a o vypracovaných akčních plánech. Akčním plánem se rozumí plán obsahující opatření, jejichž účelem je ochrana před škodlivými a obtěžujícími účinky hluku, včetně snížení hluku, stanovenými podle § 34, 
 
t) koordinuje zpracování akčních plánů, dále pořizuje souhrn akčního plánu na základě akčních plánů předložených krajskými úřady a Ministerstvem dopravy, jejichž součástí jsou tiché oblasti v aglomeraci vymezené krajskými úřady a tiché oblasti ve volné krajině stanovené Ministerstvem životního prostředí. Tichou oblastí v aglomeraci se rozumí oblast, která není vystavena hluku většímu, než je mezní hodnota hlukového ukazatele nebo než je nejvyšší přípustná hodnota hygienického limitu hluku stanoveného podle § 34. Tichou oblastí ve volné krajině se rozumí oblast, která není rušena hlukem z dopravy, průmyslu nebo rekreačních aktivit, 
 
u) spolupracuje s příslušnými orgány sousedních členských států Evropské unie na strategickém hlukovém mapování v blízkosti hranic, 
 
v) usměrňuje řízení jakosti vod v povrchových vodách uvedených v seznamu podle § 6g krajskými hygienickými stanicemi, zejména určuje v souladu s podmínkami upravenými právem Evropské unie1) počet koupacích sezón, na jejichž základě sestaví krajské hygienické stanice soubory údajů pro posuzování jakosti vod, a to po předchozím informování Evropské komise v rozsahu upraveném právem Evropské unie1), 
 
w) přijímá žádosti podle přímo použitelného předpisu Evropské unie na úseku materiálů a předmětů pro styk s potravinami o povolení nové látky dosud neuvedené na seznamu látek, jejichž užití při výrobě materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami je povoleno, jakož i žádosti o změnu povolení vydaných podle tohoto přímo použitelného předpisu Evropské unie, 
 
x) zajišťuje a koordinuje zpracování Pandemického plánu České republiky a zpracovává Pandemický plán zdravotnictví, 
 
y) přijímá opatření na základě a v mezích přímo použitelných předpisů Evropské unie na úseku prevence infekčních nemocí a plní další úkoly na tomto úseku vyplývající pro členský stát z přímo použitelných předpisů Evropské unie sdělováním zpráv zasílaných do Sítě společenství prostřednictvím systému včasného varování a reakce a dále poskytuje vědecká a technická data, která se poslání Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí týkají83); sdělováním zpráv a poskytováním vědeckých a technických dat může pověřit právnickou osobu nebo organizační složku státu zřízenou k plnění úkolů v oboru své působnosti, 
 
z) uplatňuje stanovisko k politice územního rozvoje a územnímu rozvojovému plánu z hlediska ochrany veřejného zdraví včetně hodnocení a řízení zdravotních rizik. 
 
	(2) Za hluk se pro účely postupu podle odstavce 1 písm. q) až u) a podle § 81, 81a, 81b a 81c považuje hluk, kterému jsou lidé vystaveni v zastavěných územích, ve veřejných parcích a tichých oblastech v aglomeracích, v tichých oblastech ve volné krajině, v blízkosti škol, nemocnic a ostatních oblastech a územích citlivých na hluk. Nepovažuje se za něj hluk způsobený osobou, která je mu vystavena, hluk v domácnostech, sousedský hluk, hluk z rekreačních aktivit, hluk na pracovištích, hluk uvnitř dopravních prostředků a hluk způsobený vojenskou činností v objektech důležitých pro obranu státu. 
 
	(3) Pro výkon státního zdravotního dozoru je Ministerstvo zdravotnictví oprávněno stanovit orgánům ochrany veřejného zdraví uvedeným v § 78 odst. 1 písm. b) a c) rozsah a četnost kontrol a konkretizaci kontrolních postupů. 
 
	(4) Pro řešení sporů o použití metody vyšetřování faktorů pracovních podmínek a hodnocení zátěže organismu neupravené právními předpisy je Ministerstvo zdravotnictví oprávněno stanovit rozhodčí metodu zahrnující strategii odběru, transportu, uchovávání a zpracování vzorků, jejich analýzy, hodnocení a kontroly kvality měření. Analytické metody kontroly složení kosmetických přípravků stanoví prováděcí právní předpis. 
 
	(5) Zjistí-li Ministerstvo zdravotnictví na základě významných důkazů, že výrobek, nad nímž vykonává státní zdravotní dozor orgán ochrany veřejného zdraví, přestože splňuje požadavky práva Evropské unie, představuje nebezpečí pro zdraví43d) , může dočasně zakázat používání takového výrobku, jeho uvádění na trh nebo podrobit tento výrobek zvláštním podmínkám a rozhodnout o ukončení platnosti takového zákazu. 
 
	(6) O postupu podle odstavce 5 a jeho důvodech uvědomí Ministerstvo zdravotnictví neprodleně ostatní členské státy Evropské unie a Komisi Evropské unie. Má-li Komise Evropské unie za to, že postup podle odstavce 5 je neodůvodněný, Ministerstvo zdravotnictví platnost zákazu za podmínek stanovených přímo použitelným předpisem Evropské unie ukončí. 
 
	(7) Ministerstvo zdravotnictví je dále oprávněno stanovit, že výrobky upravené přímo použitelnými předpisy Evropské unie, tímto zákonem nebo zvláštními právními předpisy, podle nichž orgány ochrany veřejného zdraví vykonávají nad jejich uvedením na trh, distribucí nebo uvedením do oběhu státní správu, jsou nebezpečné, jestliže byly jako takové označeny orgány Evropské unie, Světovou zdravotnickou organizací nebo v systémech pro rychlou výměnu informací Evropské unie. Povinnosti osob při výskytu nebezpečných výrobků stanoví zvláštní právní předpis26a) nebo přímo použitelné předpisy Evropské unie. Dočasné pozastavení nebo omezení uplatňování zvláštních opatření nebo jiných přímo použitelných předpisů Evropské unie, stanovené Ministerstvem zdravotnictví na základě přímo použitelných předpisů Evropské unie, vyhlásí Ministerstvo zdravotnictví zveřejněním na své úřední desce a úředních deskách krajských hygienických stanic (Hygienické stanice hlavního města Prahy) umístěných v sídlech těchto správních úřadů a na jejich územních pracovištích. Stanovení a opatření podle tohoto odstavce zpřístupní Ministerstvo zdravotnictví i způsobem umožňujícím dálkový přístup. Toto stanovení a opatření není rozhodnutím vydaným ve správním řízení. 
 
	(8) V Ministerstvu zdravotnictví se zřizuje služební místo hlavního hygienika České republiky, který má postavení náměstka pro řízení sekce podle zákona o státní službě; ve věcech ochrany a podpory veřejného zdraví vystupuje hlavní hygienik České republiky jako orgán Ministerstva zdravotnictví. Hlavním hygienikem České republiky může být jmenován pouze lékař se získanou specializovanou způsobilostí a jmenuje jej vláda; na jeho výběr, jmenování a odvolání se přiměřeně použijí ustanovení zákona o státní službě. 
 
	(9) Ministerstvo zdravotnictví 
 
a) je dotčeným orgánem při posuzování účinných látek a přípravků na ochranu rostlin podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh99), 
 
b) předkládá Evropské komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin víceletý národní program pro rezidua pesticidů podle článku 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005100), 
 
c) koordinuje spolupráci orgánů ochrany veřejného zdraví a provádění činností vyplývajících z požadavku čl. 4 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 o úředních kontrolách a jiné úřední činnosti prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového práva v oblasti materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami. 

§ 82b

Stavební úřady Specializovaný a odvolací stavební úřad

Stavební úřady rozhodnutím o záměru rozhodují Specializovaný a odvolací stavební úřad rozhodnutím o povolení záměru rozhoduje o povoleních vydávaných podle tohoto zákona a nahrazují nahrazuje závazná stanoviska, stanoviska, vyjádření a jiné úkony vydávané podle tohoto zákona, pokud se týkají záměru vyhrazené stavby povolovaného podle stavebního zákona.

ČÁST DVACÁTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 3

Státní energetická koncepce 

	(1) Státní energetická koncepce je strategickým dokumentem vyjadřujícím cíle státu v nakládání s energií v souladu se zásadami trvale udržitelného rozvoje, zajištěním bezpečnosti dodávek energie, konkurenceschopnosti hospodářství a sociální přijatelnosti pro obyvatelstvo a je přijímána na období 25 let. 
 
	(2) Státní energetická koncepce je závazná pro výkon státní správy v oblasti nakládání s energií. 
 
	(3) Státní energetickou koncepci schvaluje na návrh Ministerstva průmyslu a obchodu (dále jen „ministerstvo“) vláda. Vláda předkládá pro informaci státní energetickou koncepci Poslanecké sněmovně a Senátu Parlamentu České republiky. 
 
	(4) Naplňování státní energetické koncepce vyhodnocuje ministerstvo nejméně jedenkrát za 5 let a o vyhodnocení informuje vládu. Vyhodnocení je podkladem pro případnou aktualizaci státní energetické koncepce. 
 
	(5) Podklady v rozsahu nezbytném pro zpracování a vyhodnocení státní energetické koncepce poskytuje bezplatně ministerstvu, pokud je k tomu vyzván, ústřední orgán státní správy, vlastník energetického zařízení nebo držitel licence na podnikání v energetických odvětvích2). 
 
	(6) Státní energetická koncepce je podkladem pro politiku územního rozvoje a územní rozvojový plán4). 
 
	(7) Obsah a způsob zpracování státní energetické koncepce a obsah a strukturu podkladů pro její zpracování a vyhodnocení stanoví vláda nařízením. 

§ 11

Působnost ministerstva 

	(1) Ministerstvo 
 
a) zpracovává návrhy Státní energetické koncepce, provádí její aktualizaci a vyhodnocování, 
 
b) zpracovává Plán renovace budov ústředních institucí, který vychází ze Systému monitoringu spotřeby energie podle § 9b odst. 3, a Národní akční plán energetické účinnosti, jehož součástí jsou Národní akční plán na zvýšení počtu budov s téměř nulovou spotřebou energie a Strategie renovace fondu obytných a komerčních budov v České republice, provádí jejich aktualizaci a vyhodnocení, 
 
c) vydává stanovisko k návrhu územní energetické koncepce, 
 
d) rozhoduje o přidělování dotací z Programu, 
 
e) sleduje vývoj účinnosti užití energie a energetické náročnosti budov a působí na snižování její spotřeby a snížení negativních dopadů na životní prostředí při nakládání s energií a využívání energie z obnovitelných a druhotných zdrojů, 
 
f) vyhodnocuje a propaguje výsledky Programu, 
 
g) zabezpečuje činnosti spojené s poradenstvím, vzděláváním a propagací efektivního využívání energie, propagací využívání obnovitelných a druhotných zdrojů energie, propagací zvyšování účinnosti užití energie a energetických služeb, včetně informovanosti spotřebitelů o dostupnosti kvalifikačních či certifikačních systémů poskytovatelů energetických služeb, 
 
h) zajišťuje mezinárodní spolupráci v oblasti nakládání s energií za účelem zahraniční pomoci, účasti České republiky v mezinárodních organizacích a prezentace dosažených výsledků, 
 
i) vydává a zrušuje oprávnění energetického specialisty, vede seznam energetických specialistů, je uznávacím orgánem podle zvláštního právního předpisu5a) a vede seznam osob, kterým byla uznána odborná kvalifikace podle zvláštního právního předpisu5a), 
 
j) uplatňuje stanovisko k územnímu rozvojovému plánu a, zásadám územního rozvoje a územnímu opatření o stavební uzávěře pořizovaného Ministerstvem pro místní rozvoj, 
 
k) informuje Evropskou komisi o plnění závazků vyplývajících ze směrnic a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, 
 
l) zveřejňuje a aktualizuje informace ohledně jednotlivých forem podpory pro úspory energie a pro zařízení využívající energii z obnovitelných a druhotných zdrojů energie. 
 
m) vede Systém monitoringu spotřeby energie, 
 
n) vede evidenci ministerstva o provedených činnostech energetických specialistů, 
 
o) vede seznam poskytovatelů energetických služeb, 
 
p) zpracovává a předává Evropské komisi zprávu o pokroku dosaženém při plnění vnitrostátních cílů energetické účinnosti, 
 
q) zpracovává a předává Evropské komisi statistické údaje týkající se kombinované výroby elektřiny a tepla, 
 
r) připravuje metodiku vyhodnocování statistických údajů týkajících se energetické účinnosti v rámci programů financovaných z veřejných prostředků, provádí jejich sběr a zpracování a předává je Evropské komisi. 
 
	(2) Činnostmi podle odstavce 1 může ministerstvo pověřit organizační složku státu. 

§ 13 

Ochrana zvláštních zájmů

	(1) Státní energetická inspekce je dotčeným orgánem státní správy8) při ochraně zájmů chráněných tímto zákonem v řízeních, která provádějí jiné stavební úřady, než jsou stavební úřady uvedené v odstavci 3 nebo 4. Státní energetická inspekce vydává v těchto řízeních závazná stanoviska, jedná-li se o výstavbu výroben elektřiny nebo výroben tepla o celkovém tepelném příkonu nad 20 MW, s výjimkou výroben elektřiny, na které ministerstvo vydalo státní autorizaci na výstavbu výrobny elektřiny podle energetického zákona. Dále Státní energetická inspekce v těchto řízeních vydává závazná stanoviska, pokud je stanovena povinnost vypracovat průkaz pro účely výstavby nové budovy nebo větší změny dokončené budovy u budovy s celkovou energeticky vztažnou plochou větší než 750 350 m2.
 
	(2) Státní energetická inspekce je dotčeným orgánem státní správy při pořizování politiky územního rozvoje a územní plánovací dokumentace, pokud umisťují výrobny elektřiny nebo výrobny tepla o celkovém tepelném příkonu nad 20 MW. Státní energetická inspekce je dále dotčeným orgánem státní správy při pořizování územní plánovací dokumentace v případě, že pro dané území je vydána územní energetická koncepce při pořizování územního opatření o stavební uzávěře obdobně podle věty první a druhé.
 
	(3) Ministerstvo obrany jako dotčený orgán státní správy uplatňuje stanoviska a závazná stanoviska podle tohoto zákona pro rozhodnutí a pro jiné úkony stavebního úřadu ve věcech územního plánování a stavebního řádu u staveb důležitých pro obranu státu17).
 
	(4) Ministerstvo vnitra jako dotčený orgán státní správy uplatňuje stanoviska a závazná stanoviska podle tohoto zákona pro rozhodnutí a pro jiné úkony stavebního úřadu ve věcech územního plánování a stavebního řádu u staveb určených k zajišťování bezpečnosti státu podle stavebního zákona27).
 
	(5) Závazná stanoviska podle odstavce 1 a stanoviska podle odstavce 2 vydává územní inspektorát Státní energetické inspekce.

ČÁST DVACÁTÁ PRVNÍ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

	§ 10i 

	Zvláštní ustanovení pro posuzování vlivů politiky územního rozvoje a územně plánovací dokumentace na životní prostředí 

	(1) Při posuzování vlivů politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje a územního plánu na životní prostředí se postupuje podle zvláštního právního předpisu4b). Ustanovení § 20, § 21 písm. i) a § 22a písm. c) tím nejsou dotčena. Ustanovení § 2, 3, 10a, 10b a 10h se použijí obdobně a s tím, že zjišťovací řízení a veřejné projednání se postupem podle tohoto zákona neprovádí. Ustanovení § 10g se použije přiměřeně. 
 
	(2) Ministerstvo nebo krajský stavební úřad při pořizování politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje a územního plánu stanoví podrobnější požadavky na obsah a rozsah vyhodnocení vlivů na životní prostředí včetně návrhu zpracování možných variant řešení. Tyto požadavky zpracovatel vyhodnocení vlivů na životní prostředí ve vyhodnocení zohlední nebo uvede důvody, pro které tak neučinil. Pokud vyhodnocení vlivů na životní prostředí neobsahuje náležitosti podle zvláštního právního předpisu4d), je Ministerstvo nebo krajský stavební úřad oprávněn požadovat jeho dopracování. Při pořizování územního plánu stanoví krajský stavební úřad na základě kritérií uvedených v příloze č. 8 k tomuto zákonu případný požadavek na zpracování vyhodnocení vlivů na životní prostředí. 
 
	(3) Zpracovatelem vyhodnocení vlivů na životní prostředí může být pouze osoba k tomu oprávněná podle § 19. 

	§ 21 

	Ministerstvo

a) je ústředním správním úřadem v oblasti posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
b) vykonává vrchní státní dozor v oblasti posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
c) zajišťuje posuzování koncepcí v případech, kdy dotčené území zasahuje na území více krajů nebo pokud dotčené území tvoří území celého státu, 
 
d) poskytuje Evropské komisi v souladu s právními předpisy Evropských společenství informace v oblasti posuzování vlivů na životní prostředí, 
 
e) zajišťuje mezistátní posuzování koncepcí a mezistátní posuzování záměrů prováděných mimo území České republiky podle § 14, 
 
f) vede souhrnnou evidenci všech zahajovaných posuzování a evidenci všech vydaných závěrů zjišťovacích řízení a stanovisek, 
 
g) uděluje a odnímá autorizaci, 
 
h) vede v Informačním systému EIA/SEA dálkově přístupný veřejný seznam držitelů autorizace, 
 
i) vydává stanovisko k posouzení vlivů provádění politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, stanovisko k posouzení vlivů provádění a zásad územního rozvoje na životní prostředí a je dotčeným orgánem při jejich pořizování, 
 
j) zveřejňuje způsobem umožňujícím dálkový přístup informace o možnostech domáhat se žalobou zrušení rozhodnutí podle § 7 odst. 6 nebo podle § 9a odst. 3. 

ČÁST DVACÁTÁ DRUHÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 164/2001 Sb., o přírodních léčivých zdrojích, zdrojích přírodních minerálních vod, přírodních léčebných lázních a lázeňských místech a o změně některých souvisejících zákonů (lázeňský zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 13

(1) Vyžaduje-li využívání zdroje, pro které bylo vydáno povolení k využívání zdroje, provedení záměru podle stavebního zákona, lze povolení záměru vydat pouze po předchozím vyjádření ministerstva. Ve vyjádření podle věty první ministerstvo posoudí vhodnost a soulad záměru s povolením využívání zdroje. Je-li potřeba zabezpečit využívání zdroje povoleným způsobem, stanoví ministerstvo ve vyjádření podmínky k umístění, provedení nebo užívání záměru.

(2) Osoba, které bylo vydáno povolení k využívání zdroje, (dále jen „uživatel“) předloží ministerstvu nejpozději do 1 roku ode dne nabytí právní moci povolení k využití zdroje dokumentaci pro povolení záměru podle stavebního zákona pro využití zdroje určenou pro řízení o povolení záměru podle stavebního zákona. Neodpovídá-li dokumentace pro povolení záměru povolenému způsobu využívání zdroje, vrátí ministerstvo dokumentaci pro povolení záměru uživateli a určí způsob, rozsah a lhůtu pro její doplnění nebo změnu.

(3) Ministerstvo vydá vyjádření do 60 dnů ode dne obdržení dokumentace pro povolení záměru. Do této lhůty se nezapočítává doba, po kterou byla dokumentace pro povolení záměru vrácena uživateli k doplnění nebo úpravě. Vyžaduje-li záměr posouzení vlivů na životní prostředí, doba nezbytná pro toto posouzení se do lhůty stanovené ve větě první nezapočítává.

§ 14
Změny a zrušení povolení k využití zdroje
(1) Uživatel zdroje je povinen oznámit ministerstvu všechny změny týkající se údajů uvedených v žádosti o vydání povolení k využívání zdroje a dokladů k žádosti připojených, a to nejméně 30 dnů před jejich zamýšleným uskutečněním, a pokud změny nebyly předem známy, do 15 dnů od jejich vzniku.

(2) Ministerstvo rozhodne na základě oznámení podle odstavce 1, a to podle závažnosti změn, o změně povolení k využívání zdroje nebo o pozastavení využívání zdroje anebo povolení zruší. Při pozastavení využívání zdroje ministerstvo zároveň určí lhůtu, v níž je uživatel povinen odstranit nedostatky, které vedly k pozastavení využívání zdroje.

(3) Ministerstvo může rozhodnutím zrušit pravomocné povolení k využívání zdroje, jestliže uživatel nezapočal s využíváním zdroje ke dni nebo v termínu zahájení využívání zdroje stanoveném v povolení k využití zdroje.
(3) Ministerstvo může rozhodnutím zrušit pravomocné povolení k využívání zdroje, jestliže uživatel
a) nepředložil ve lhůtě uvedené v § 13 odst. 2 ministerstvu dokumentaci pro povolení záměru nebo tuto dokumentaci nedoplnil nebo nedoplnil ve lhůtě určené ministerstvem,
b) nezapočal s využíváním zdroje ve lhůtě stanovené v povolení k využití zdroje.

(4) Ministerstvo rozhodnutím zruší povolení k využívání zdroje, jestliže
a) se vlastnosti zdroje změnily tak, že z hlediska zájmů stanovených v tomto zákoně nejsou vhodné k jeho využívání,
b) uživatel závažným způsobem porušuje podmínky stanovené tímto zákonem nebo v povolení k využívání zdroje,
c) využíváním zdroje došlo k nepříznivému vlivu na podzemní vody nebo životní prostředí,
d) o zrušení požádá uživatel.
	(5) Rozklad proti rozhodnutím ministerstva vydaným podle odstavců 2 až 4 nemá 	odkladný účinek.

§ 37
Závazná stanoviska, vyjádření a rozhodnutí k některým činnostem

(1) V ochranných pásmech a na území lázeňského místa je ministerstvo pro pořizování územně plánovací dokumentace dotčeným orgánem.

(2) V ochranném pásmu zdroje a na území lázeňského místa, pokud dále není stanoveno jinak, nelze podle jiných právních předpisů bez závazného stanoviska ministerstva
a) schválit plán hlavních povodí, plány oblastí povodí a plány rozvoje vodovodů a kanalizací,
b) povolit hornickou činnost nebo činnost prováděnou hornickým způsobem, pokud je spojena se zásahem do pozemku,
c) vydat povolení k provedení trhacích prací,
d) vydat rozhodnutí o pozemkových úpravách a vydat pozemky v rámci náhradních restitucí,
e) vydat povolení k nakládání s podzemními vodami podle jiného právního předpisu,
f) vydat povolení k nakládání s povrchovými vodami, povolení k vodním dílům a k některým činnostem a udělit souhlas vodoprávním úřadem, pokud nesouvisí se záměrem uvedenými v odstavci 3 nebo jiným záměrem povolovaným podle stavebního zákona,
g) schválit lesní hospodářské plány a předat lesní hospodářské osnovy.

(3) V ochranném pásmu I. stupně a ve vnitřním území lázeňského místa, pokud dále není stanoveno jinak, nelze podle jiného právního předpisu bez vyjádření ministerstva vydat povolení záměru, kolaudační rozhodnutí, povolení k odstranění stavby, nebo nařízení odstranění stavby nebo terénních úprav.

(3) V ochranném pásmu zdroje a na území lázeňského místa, pokud dále není stanoveno jinak, nelze podle stavebního zákona vydat bez vyjádření ministerstva povolení záměru, povolení k odstranění stavby, nebo nařízení odstranění stavby nebo terénních úprav, jde-li o záměry
a) nacházející se ve vnitřním území lázeňského místa a v ochranném pásmu I. stupně, s výjimkou stavebních úprav, při nichž se zachovává vnější půdorysné a výškové ohraničení stavby a zároveň nedochází ke změně v užívání stavby,
b) nacházející se v ochranném pásmu II. stupně, s výjimkou těch, které jsou v souladu s územně plánovací dokumentací a které zároveň
1. nevyžadují povolení záměru podle stavebního zákona,
2. mají charakter staveb pro bydlení, staveb pro rekreaci, staveb pro shromažďování většího počtu osob, staveb pro obchod, staveb ubytovacích zařízení, staveb škol, předškolních, školských a tělovýchovných zařízení a současně nezasahují do hloubky více než 6 metrů pod úroveň terénu nebo
3. mají charakter liniových staveb a současně nezasahují do hloubky více než 2 metry pod úroveň terénu,
c) sloužící pro rekreaci a zřízení rekreační oblasti na území lázeňského místa.

(4) V ochranných pásmech nelze bez rozhodnutí ministerstva nebo závazného stanoviska v případech, kdy stanovisko slouží jako podklad pro rozhodnutí podle jiného právního předpisu nebo vyjádření ministerstva v případech, kdy je vyjádření ministerstva podkladem podle jiného právního předpisu, provádět geologické práce spojené se zásahem do pozemku.

(5) Vodoprávní úřad v ochranných pásmech zdrojů, jejichž výtěžkem je pouze neuhličitá voda, vykonává kompetence stanovené v odstavcích 2 až 4.

(6) Závazné stanovisko ministerstva podle odstavce 2 písm. b), c), e) a f) a vyjádření ministerstva podle odstavců 3 a 4 se nevydá podle tohoto zákona, pokud je jeho vydání nahrazeno postupem v řízení o vydání integrovaného povolení podle zákona o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci). Ostatní ustanovení tohoto zákona tím nejsou dotčena.

§ 43
Vztah zákona k některým dalším zákonům

(1) Na výtěžek, kterým je minerální voda z přírodního léčivého zdroje, pokud vlastnosti tohoto výtěžku umožňují jeho použití jako potravinu k výrobě balených přírodních minerálních vod, se vztahují zvláštní právní předpisy,4) pokud tento zákon nestanoví jinak.

(2) Správní řád se nepoužije na postup uvedený v § 18 odst. 2 a 3. Vyjádření vydávaná podle tohoto zákona jako podklad pro rozhodnutí podle jiného právního předpisu jsou závazným stanoviskem podle správního řádu, vyjma případů, kdy neslouží jako podklad pro jiné rozhodnutí, v takových případech jsou samostatným rozhodnutím ve správním řízení. Vyjádření podle § 13 odst. 1 a § 37 odst. 3 a 4 jsou vyjádřeními podle části čtvrté správního řádu.

(3) Pokud jiné právní předpisy stanoví, že rozhodnutí dotýkající se jím chráněných zájmů je možno vydat jen v dohodě s dotčeným správním úřadem, popřípadě je-li nutno vydat podle jiného právního předpisu předběžné stanovisko, povolení či souhlas nejsou taková ustanovení jiných právních předpisů tímto zákonem dotčena.

(4) Tento zákon se nevztahuje na minerální vody, plyny a peloidy nacházející se na pozemcích určených pro obranu státu podle jiného právního předpisu26), s výjimkou těch, které se nacházejí na pozemcích vojenského újezdu Hradiště a na pozemcích v katastrálním území Kyselka u Hradiště.
(5) Rozhodnutí o nařízení k odstranění závad podle § 39 odst. 1 písm. c) se nevydá, pokud bylo k nápravě ekologické újmy na přírodních léčivých zdrojích nebo zdrojích přírodní minerální vody vydáno rozhodnutí o uložení nápravného opatření podle zákona o předcházení ekologické újmě a o její nápravě a o změně některých zákonů26a). Zahájené řízení o nařízení k odstranění závad podle § 39 odst. 1 písm. c) ministerstvo přeruší, pokud bylo k nápravě ekologické újmy na přírodních léčivých zdrojích nebo zdrojích přírodní minerální vody zahájeno řízení o uložení nápravného opatření podle zákona o předcházení ekologické újmě a o její nápravě a o změně některých zákonů26a).

ČÁST DVACÁTÁ TŘETÍ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 5a 

	Vodoprávní úřady jako dotčené orgány ve svých stanoviscích k návrhům územně plánovací dokumentace zohledňují cíle ochrany povrchových a podzemních vod, jejich hospodárné využívání a vytváření podmínek pro snižování nepříznivých účinků povodní a sucha v zastavěných a zastavitelných územích územích, zastavitelných plochách a transformačních plochách. Vodoprávní úřady poskytují orgánům územního plánování údaje a podklady pro vymezování ploch vhodných k omezování a zadržování odtoku srážkových vod a realizaci vodních prvků. 

§ 28a 

	Území chráněná pro akumulaci povrchových vod 

	(1) Plochy morfologicky, geologicky a hydrologicky vhodné pro akumulaci povrchových vod pro snížení nepříznivých účinků povodní a sucha lze k jejich územní ochraně před jinými aktivitami vymezit v politice územního rozvoje a v územně plánovací dokumentaci jako území chráněná pro akumulaci povrchových vod. V těchto územích lze měnit dosavadní využití, umisťovat stavby a provádět další činnosti pouze v případě, že neznemožní nebo podstatně neztíží jejich budoucí využití pro akumulaci povrchových vod. 
 
	(2) Generel území chráněných pro akumulaci povrchových vod a základní zásady využití těchto území pořídí Ministerstvo zemědělství v dohodě s Ministerstvem životního prostředí. Generel je podkladem pro návrh politiky územního rozvoje a územně plánovací dokumentace. 

§ 106 

Obecní úřady obcí s rozšířenou působností 

	(1) Působnost, která přísluší vodoprávním úřadům, vykonávají obecní úřady obcí s rozšířenou působností, pokud ji zákon nesvěřuje jiným orgánům. 
 
	(2) Obecní úřady obcí s rozšířenou působností uplatňují stanoviska k územním plánům a regulačním plánům, s výjimkou územních plánů těchto obcí územnímu plánu, regulačnímu plánu a územnímu opatření o stavební uzávěře pro území obce, nejedná-li se o územní plán a územní opatření těchto obcí. 

§ 107 

Krajské úřady 

	(1) Do působnosti krajských úřadů patří 
 
a) uplatňovat stanoviska k zásadám územního rozvoje a k, územním plánům obcí s rozšířenou působností a územním opatřením o stavební uzávěře obcí s rozšířenou působností, 
 
b) vyjadřovat se podle § 18 tohoto zákona ke stavbám, pokud rozhodujícím způsobem ovlivňují nakládání s vodami, ochranu vod nebo ochranu proti povodním a pokud si to vyhradí, 
 
c) rozhodovat ve věcech hraničních vod, s výjimkou opatření vydávaných při stavu nedostatku vody podle § 87k odst. 1, po projednání s Ministerstvem zemědělství a Ministerstvem životního prostředí; má-li takové rozhodnutí vliv na průběh, povahu nebo vyznačení státní hranice, rozhodovat po projednání i s Ministerstvem vnitra; týká-li se takové rozhodnutí přírodních minerálních vod a přírodních léčivých zdrojů v blízkosti státních hranic podle zvláštního zákona2), rozhodovat po projednání i s Ministerstvem zdravotnictví; za hraniční vody se považují povrchové, popřípadě podzemní vody vymezené v mezinárodních smlouvách, kterými je Česká republika vázána44), 
 
d) činit za mimořádné situace, zejména při nedostatku vody a při haváriích, opatření, a to v případech přesahujících území správního obvodu obce s rozšířenou působností nebo možnosti obecního úřadu obce s rozšířenou působností, 
 
e) spolupracovat s ústředními vodoprávními úřady a správci povodí při pořizování plánů dílčích povodí a jejich plnění. Krajské úřady si mohou pro zajištění spolupráce na plánech dílčích povodí a při provádění kontroly plnění plánů dílčích povodí vyžádat spolupráci odborných subjektů, subjektů sledujících jakost a zdravotní nezávadnost vod, orgánů ochrany přírody, sdružení občanů působících na úsecích ochrany životního prostředí, rybářství, vlastníků a provozovatelů vodovodů a kanalizací a popřípadě dalších orgánů, 
 
f) rozhodovat o výjimce podle § 23a odst. 8 a ukládat opatření, která stanoví ve veřejném zájmu programy opatření podle § 26 odst. 4, 
 
g) stanovovat způsob a podmínky vypouštění důlních vod do vod povrchových nebo podzemních a znečištěných vod a průsaků z úložných míst do povrchových vod, 
 
h) povolovat nakládání s vodami k využívání energetického potenciálu podle § 8 odst. 1 písm. a) bodu 3 na významných vodních tocích v případech, kdy si to vyhradí, 
 
i) povolovat vypouštění odpadních vod do vod povrchových ze zdrojů znečištění o velikosti 10 000 ekvivalentních obyvatel nebo více, 
 
j) povolovat vypouštění odpadních vod z těžby a zpracování uranových rud a jaderných elektráren a odpadních vod s obsahem zvlášť nebezpečných závadných nebo nebezpečných závadných látek podle přílohy č. 1 do vod povrchových a vypouštění odpadních vod s obsahem zvlášť nebezpečné závadné látky nebo prioritní nebezpečné látky do kanalizace (§ 16) s výjimkou případů, kdy je instalováno zařízení s dostatečnou účinností podle § 16 odst. 5, 
 
k) povolovat čerpání znečištěných podzemních vod za účelem snížení jejich znečištění a jejich následné vypouštění do těchto vod, popřípadě do vod povrchových [§ 8 odst. 1 písm. e)], 
 
l) povolovat vzdouvání a akumulaci povrchových vod v nádržích s celkovým objemem nad 1 000 000 m3 nebo s výškou vzdutí nad 10 m ode dna základové výpusti, 
 
m) stanovovat na návrh správce povodí rozsah záplavových území významných vodních toků a jejich aktivní zóny, ukládat správci povodí zpracování takového návrhu a stanovovat v těchto záplavových územích omezující podmínky podle § 67 odst. 3, 
 
n) rozhodovat v pochybnostech o tom, zda se jedná o povrchové nebo podzemní vody, o jaké nakládání s vodami se jedná nebo zda se jedná o odpadní vody, 
 
o) rozhodovat v pochybnostech o tom, zda jde o vodní tok podle § 43 odst. 2, jakož i o tom, že vodním tokem jsou i jiné povrchové vody než uvedené v odstavci 1, 
 
p) vydávat vyjádření podle § 18 v případech, kdy jim přísluší vydávat povolení nebo souhlas, 
 
q) povolovat výjimky při použití závadných látek (§ 39 odst. 7) a povolovat nakládání s vodami za účelem chovu ryb nebo vodní drůbeže, popřípadě jiných živočichů, pokud vodoprávní úřad stanovuje v povolení podmínky pro použití závadných látek, 
 
r) stanovovat ochranná pásma vodních zdrojů, v případě, že do jeho působnosti patří povolovat nakládání s vodami z nich, 
 
s) schvalovat manipulační řády vodních děl, která povoluje, včetně mimořádných manipulací na nich a komplexní manipulační řády, v případě, že do jeho působnosti patří povolení k nakládání s vodami alespoň pro jedno z vodních děl, na něž se komplexní manipulační řád bude vztahovat, 
 
t) vyžadovat od vlastníků (správců) vodních děl I. až III. kategorie, kterým byla uložena povinnost zajistit provádění technicko-bezpečnostního dohledu, zpracování údajů o parametrech možné zvláštní povodně, zejména charakteristiky průtokových vln a rozsah ohroženého území, a jejich poskytnutí příslušným povodňovým orgánům, orgánům krizového řízení a složkám integrovaného záchranného systému, 
 
u) rozhodovat v pochybnostech o rozsahu povinností a oprávnění podle § 53. 
 
	(2) Krajské úřady jsou dotčenými orgány podle § 104 odst. 9 a vydávají závazné stanovisko ve věcech týkajících se jejich působnosti. 

§ 108

Ministerstva jako ústřední vodoprávní úřad 

	(1) Není-li tímto zákonem stanoveno jinak, vykonává působnost ústředního vodoprávního úřadu Ministerstvo zemědělství. 
 
	(2) Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí uplatňují stanoviska k územnímu rozvojovému plánu a k, zásadám územního rozvoje a územnímu opatření o stavební uzávěře, je-li jeho pořizovatelem krajský úřad jako úřad územního plánování nebo Ministerstvo pro místní rozvoj. 
 
	(3) Ministerstvo životního prostředí vykonává působnost ústředního vodoprávního úřadu ve věcech 
 
a) ochrany množství a jakosti povrchových a podzemních vod, a to 
1. povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních [§ 8 odst. 1 písm. c)], 
2. povolení k čerpání znečištěných podzemních vod za účelem snížení jejich znečištění a k jejich následnému vypouštění do těchto vod, popřípadě do vod povrchových [§ 8 odst. 1 písm. e)], 
3. povolení k vypouštění odpadních vod s obsahem zvlášť nebezpečných závadných látek nebo prioritních nebezpečných látek do kanalizací (§ 16), 
4. souhlasu podle § 17 odst. 1 písm. e) a i), 
5. stanovení minimálního zůstatkového průtoku a uložení povinnosti osadit na vodním díle cejch nebo vodní značku a povinnosti pravidelně měřit minimální zůstatkový průtok a podávat vodoprávnímu úřadu a správci povodí zprávy o výsledcích měření (§ 36), 
6. stanovení minimální hladiny podzemních vod a uložení povinnosti předložit návrh jímacího řádu, popřípadě povinnosti pravidelně měřit hladinu podzemních vod, způsobu měření a povinnosti podávat vodoprávnímu úřadu a správci povodí zprávy o výsledcích měření (§ 37), 
7. činnosti při povolování vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních a přebírání výsledků měření objemu vypouštěných vod a míry jejich znečištění (§ 38), 
8. přípravy návrhu prováděcího předpisu, kterým se stanoví ukazatele a hodnoty přípustného znečištění vod (§ 31, 32, 33, 35 a 38), 
 
b) zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod společně s Ministerstvem zemědělství (§ 21 a 22), 
 
c) zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod prostřednictvím jím zřízených pověřených odborných subjektů (§ 21), 
 
d) tvorby a vedení informačního systému společně s Ministerstvem zemědělství podle tohoto zákona (§ 19 a 22), 
 
e) sestavování a schvalování plánů v oblasti vod a sestavování programů opatření společně s Ministerstvem zemědělství (§ 24 až 26), 
 
f) posuzování plánů v oblasti vod z hlediska vlivu na životní prostředí (§ 24 a 25), 
 
g) chráněných oblastí přirozené akumulace vod (§ 28), 
 
h) ochrany vodních zdrojů (§ 29 a 30), 
 
i) citlivých oblastí (§ 32), 
 
j) zranitelných oblastí (§ 33), s výjimkou přezkoumávání akčního programu, 
 
k) stanovení opatření k nápravě při nevyhovující jakosti povrchových vod využívaných ke koupání (§ 34 odst. 2), 
 
l) stanovení povrchových vod, které jsou vhodné pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů společně s Ministerstvem zemědělství (§ 35), 
 
m) ochrany jakosti povrchových nebo podzemních vod před závadnými látkami (§ 39), 
 
n) zneškodňování havárií (§ 41) a odstraňování jejich škodlivých následků (§ 42), 
 
o) ochrany před povodněmi (§ 63 až 87), 
 
p) řízení Českého hydrometeorologického ústavu (§ 73), 
 
q) zvládání sucha a stavu nedostatku vody společně s Ministerstvem zemědělství (§ 87a až 87m), 
 
r) poplatků za odběr podzemních vod společně s Ministerstvem zemědělství (hlava XI díl 1), 
 
s) poplatků za vypouštění odpadních vod do vod povrchových a podzemních (hlava XI díly 2 a 3), 
 
t) spolupráce s orgány krajů v přenesené působnosti ve věcech ochrany množství a jakosti hraničních vod (§ 107), 
 
u) řízení České inspekce životního prostředí (§ 112), 
 
v) řízení základního a aplikovaného výzkumu v oblasti ochrany množství a jakosti vod, 
 
w) plnění úkolů vyplývajících ze vztahu k Evropským společenstvím v oblasti ochrany vod, podávání zpráv o plnění příslušných směrnic Evropských společenství a koordinování převzetí a zavádění legislativy Evropských společenství v oblasti vod společně s Ministerstvem zemědělství, 
 
x) zajišťování koordinace plánů v oblasti vod a programů opatření v rámci mezinárodní spolupráce ochrany vod v oblastech povodí Labe, Dunaje a Odry. 
 
	(4) Ministerstvo dopravy vykonává působnost ústředního vodoprávního úřadu ve věcech užívání povrchových vod k plavbě (§ 7). 
 
	(5) Ministerstvo obrany vykonává působnost ústředního vodoprávního úřadu ve věcech, v nichž je založena působnost újezdních úřadů podle § 105 odst. 2. 

ČÁST DVACÁTÁ ČTVRTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 
§ 4

Plán rozvoje vodovodů a kanalizací kraje a území státu 

	(1) Kraj v samostatné působnosti zajišťuje zpracování a schvaluje plán rozvoje vodovodů a kanalizací (dále jen „plán rozvoje“) pro své území. Plán rozvoje obsahuje koncepci řešení zásobování pitnou vodou, včetně vymezení zdrojů povrchových a podzemních vod, uvažovaných pro účely úpravy na pitnou vodu, a koncepci odkanalizování a čištění odpadních vod na území daného kraje. Plán rozvoje musí být hospodárný a musí obsahovat technicky nejvhodnější řešení a vazby k plánu rozvoje pro území sousedících krajů. 
 
	(2) Kraj v samostatné působnosti průběžně aktualizuje a schvaluje plán rozvoje pro své území. 
 
	(3) Při zpracování návrhu plánu rozvoje pro území kraje a při zpracování jeho aktualizací se vychází z politiky územního rozvoje, územního rozvojového plánu, zásad územního rozvoje příslušného kraje a z národních plánů povodí a z plánů pro sucho zpracovaných podle zákona o vodách8), pokud jsou pro dané území zpracovány a schváleny. 
 
	(4) Při zpracování aktualizací plánu rozvoje se vychází z návrhů změn plánu rozvoje vodovodů a kanalizací předkládaných krajskému úřadu obcemi ve stanovené elektronické podobě, formátu a obsahu. Aktuální stav zásobování pitnou vodou, odvádění odpadních vod a jejich čištění se zpracuje na základě kolaudačních rozhodnutí jejich staveb. 
 
	(5) Návrh plánu rozvoje i jeho aktualizaci před schválením kraj projedná s obcemi, vlastníky a provozovateli vodovodů a kanalizací v území, jehož se plán rozvoje týká, s Ministerstvem zemědělství (dále jen „ministerstvo“), s dotčeným orgánem územního plánování, s příslušným správcem povodí a s příslušným stavebním úřadem. Krajský úřad návrh plánu rozvoje a jeho aktualizace projedná také s krajskými úřady ostatních krajů, jejichž území se nachází ve stejném povodí. V případech, kdy se plán rozvoje dotýká ochranných pásem přírodních léčivých zdrojů, zdrojů přírodních minerálních vod ryzích a přírodních léčebných lázní a lázeňských míst, projedná kraj tento návrh s Ministerstvem zdravotnictví, a dotýká-li se plán rozvoje chráněných území a ochranných pásem v oblasti ochrany životního prostředí9), projedná kraj tento návrh s Ministerstvem životního prostředí. Od projednání se upouští v případech, kdy se jedná o doplnění aktuálního stavu zásobování pitnou vodou, odvádění odpadních vod a jejich čištění. 
 
	(6) Plán rozvoje je podkladem pro zpracování politiky územního rozvoje a územně plánovací dokumentace a plánu dílčího povodí podle zákona o vodách8) pro činnost vodoprávního úřadu, úřadu územního plánování, stavebního úřadu a pro činnost obce a kraje v samostatné i přenesené působnosti. 
 
	(7) Ministerstvo zajišťuje zpracování, aktualizaci a schválení plánu rozvoje pro území státu, který před jeho schválením projedná s Ministerstvem pro místní rozvoj. Tento plán obsahuje aktuální plány rozvoje pro území krajů se stanovisky k aktualizacím a souhrnné údaje z krajských plánů včetně vodovodů a kanalizací, které svým rozsahem překračují působnost krajů. Plán rozvoje pro území státu je podkladem pro územní rozvojový plán zpracování politiky územního rozvoje a územního rozvojového plánu. 
 
	(8) Krajský úřad předá ministerstvu v elektronické podobě a ve stanoveném formátu schválené aktualizace plánu rozvoje za předchozí rok do 31. ledna následujícího roku. 
 
	(9) Rozsah a způsob zpracování plánu rozvoje vodovodů a kanalizací a stanovenou elektronickou podobu, formát a obsah předávaných aktualizací plánu rozvoje stanoví prováděcí právní předpis. 

ČÁST DVACÁTÁ PÁTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 139/2002 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech a o změně zákona č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku, ve znění pozdějších předpisů, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 

§ 9 

Návrh pozemkových úprav 

	(1) Pozemkový úřad zajistí odborné zpracování návrhu pozemkových úprav (dále jen „návrh“) nebo návrh, popřípadě jeho část v nezbytných případech sám zpracuje. 
 
	(2) Zpracovatelem návrhu je vždy držitel úředního oprávnění k projektování pozemkových úprav (§ 18). 
 
	(3) Dotčené orgány, správci podzemních a nadzemních zařízení a správci dat potřebných pro zpracování návrhu pozemkových úprav jsou povinni po zahájení řízení o pozemkových úpravách v dohodnutých termínech poskytnout pozemkovému úřadu bezúplatně potřebné údaje a informace nezbytné pro řízení o pozemkových úpravách a pro vypracování návrhu. 
 
	(4) Podkladem pro návrh pozemkových úprav je zaměření předmětů, které zůstanou obsahem souboru geodetických informací katastru nemovitostí18) i po ukončení pozemkových úprav a dalších polohopisných prvků potřebných pro zpracování návrhu pozemkových úprav, s geometrickým základem a přesností podle zvláštního právního předpisu,19) nejsou-li již se stejnou kvalitou geometricky a polohově určeny v katastru nemovitostí. Výsledky zeměměřických činností, které mají tvořit podklad pro návrh pozemkových úprav, musí být ověřeny fyzickou osobou, které bylo uděleno úřední oprávnění podle zvláštního právního předpisu.20) 
 
	(5) Zjišťování průběhu hranic pro účely pozemkových úprav provádí komise složená z pracovníků pozemkového úřadu, katastrálního úřadu, zpracovatele návrhu, zástupců obcí a podle potřeby i zástupců dalších úřadů. Předsedu komise a její členy jmenuje po dohodě s katastrálním úřadem vedoucí pozemkového úřadu. 
 
	(6) Na základě zaměření skutečného stavu v terénu (odstavec 4) se upřesní obvod pozemkových úprav a okruh účastníků řízení; pozdější změnu obvodu a okruhu účastníků řízení lze provést, pokud pro to pozemkový úřad shledá důvody. Pro vyznačení zjištěného průběhu hranic pozemků na upřesněném obvodu pozemkových úprav do katastru nemovitostí se vyhotoví geometrický plán. Ve zpracování návrhu je možné pokračovat pouze na základě kladného stanoviska katastrálního úřadu k převzetí výsledku zeměměřických činností provedených ve smyslu odstavce 5. 
 
	(7) Pozemkový úřad ohlásí obvod pozemkových úprav katastrálnímu úřadu k zápisu do katastru nemovitostí a přiloží geometrický plán podle odstavce 6. Neprodleně po zápisu obvodu pozemkových úprav do katastru nemovitostí předloží pozemkový úřad katastrálnímu úřadu seznam parcel, které jsou dotčeny pozemkovými úpravami, za účelem vyznačení poznámky o zahájení pozemkových úprav v katastru nemovitostí. Ode dne vyznačení této poznámky v katastru nemovitostí sděluje katastrální úřad průběžně pozemkovému úřadu všechny změny, a to až do vydání rozhodnutí podle § 11 odst. 8. 
 
	(8) Návrhu nového uspořádání pozemků vlastníků předchází zpracování plánu společných zařízení, kterými jsou zejména 
 
a) opatření sloužící ke zpřístupnění pozemků jako polní nebo lesní cesty, mostky, propustky, brody, železniční přejezdy a podobně, 
 
b) protierozní opatření pro ochranu půdního fondu jako protierozní meze, průlehy, zasakovací pásy, záchytné příkopy, terasy, větrolamy, zatravnění, zalesnění a podobně, 
 
c) vodohospodářská opatření sloužící k neškodnému odvedení povrchových vod, ochraně území před záplavami, suchem a k zadržení vody v krajině včetně podzemních vod jako vodní nádrže, rybníky, úpravy koryt vodních toků, odvodnění, ochranné hráze, poldry a podobně, 
 
d) opatření k ochraně a tvorbě životního prostředí, podpoře biodiverzity a zvýšení ekologické stability prostřednictvím územního systému ekologické stability, založení, doplnění nebo obnovy trvalé vegetace, terénních úprav a podobně. 
V případě společných zařízení technického charakteru jde o nové stavby nebo o rekonstrukce, popřípadě modernizace staveb stávajících. 
 
	(9) Zaústění vodohospodářských opatření navržených podle odstavce 8 písm. c) lze navrhnout i mimo obvod pozemkových úprav, pokud toto opatření funkčně souvisí s opatřeními prováděnými v obvodu pozemkových úprav. Toto opatření nebude z důvodu svého umístění mimo obvod pozemkových úprav součástí návrhu nového uspořádání pozemků; rovněž jeho realizace nebude hrazena z prostředků určených pro pozemkové úpravy. 
 
	(10) Pozemkový úřad předloží zpracovaný plán společných zařízení dotčeným orgánům, které vyzve k uplatnění stanovisek ve lhůtě 30 dnů ode dne doručení výzvy. K později uplatněným stanoviskům se nepřihlíží. Souhlasné stanovisko nahrazuje opatření (rozhodnutí, souhlas, povolení výjimky) podle zvláštních právních předpisů21). 
 
	(11) Plán společných zařízení schválí zastupitelstvo obce. Pozemkový úřad před předložením plánu společných zařízení zastupitelstvu obce prokazatelně seznámí s tímto plánem sbor zástupců nebo vlastníky, není-li sbor zvolen. Tento postup platí i v případě změny již schváleného plánu společných zařízení. Zasahuje-li plán společných zařízení i do územního obvodu navazující obce [§ 5 odst. 1 písm. c)], je třeba předložit plán společných zařízení ke schválení také zastupitelstvu této obce. 
 
	(12) Pokud jsou společná zařízení navržena na pozemku, který je ve vlastnictví státu1), převede jej stát po dokončení realizace navržených společných zařízení bezúplatně do vlastnictví obce [§ 5 odst. 1 písm. c)]. Takto získaný pozemek nesmí obec zcizit bez souhlasu ústředí. Současně s podáním návrhu na vklad vlastnického práva na základě smlouvy o bezúplatném převodu pozemku na obec požádá ústředí o zápis poznámky zákazu zcizení. 
 
	(13) V soupisu nových pozemků bude u pozemků podle odstavce 12 věty první uvedena poznámka „pozemek je určen pro realizaci společných zařízení podle zákona č. 139/2002 Sb.“. Tato poznámka bude zapsána do katastru nemovitostí na základě rozhodnutí podle § 11 odst. 8. Pokud pominuly důvody pro vyznačení poznámky, katastrální úřad zruší poznámku na základě návrhu pozemkového úřadu. Převod těchto pozemků je možný pouze na základě vydání kladného stanoviska pozemkovým úřadem. V případě bezúplatného převodu do vlastnictví obce se stanovisko nevydává. 
 
	(14) Odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu22) a poplatky za odnětí pozemků určených k plnění funkcí lesa23) se v řízení o pozemkových úpravách nepředepisují. 
 
	(15) Plán společných zařízení musí být v souladu s územně plánovací dokumentací. Není-li návrh plánu společných zařízení ze závažných důvodů v souladu s územně plánovací dokumentací, je návrhem na její změnu. V ostatních případech musí být plán společných zařízení dohodnut s úřadem územního plánování. 

(15) Plán společných zařízení musí být v souladu s územně plánovací dokumentací. Není-li návrh plánu společných zařízení ze závažných důvodů v souladu s územně plánovací dokumentací, podá pozemkový úřad podnět na její změnu podle stavebního zákona. Návrh pozemkových úprav lze v tomto případě schválit až po nabytí účinnosti této změny.

	(16) Pozemkový úřad může, pokud to je s ohledem na dosažení cíle pozemkových úprav potřebné, v průběhu pozemkových úprav vykupovat se souhlasem vlastníka ve prospěch státu pozemky nebo spoluvlastnické podíly k nim nejvýše za cenu obvyklou59), popřípadě přijmout dar24) Rovněž může vypořádat spoluvlastnictví k pozemku tak, že spoluvlastníkům připočte k jejich nároku (§ 8 odst. 1) část odpovídající spoluvlastnickému podílu k předmětnému pozemku; jestliže spoluvlastník kromě spoluvlastnického podílu nevlastní jiný pozemek, tvoří tento spoluvlastnický podíl samostatný nárok. Pozemkový úřad může na základě dohody uzavřené mezi spoluvlastníky reálně rozdělit spoluvlastnické podíly i v případě, že spoluvlastníci nevlastní v obvodu pozemkových úprav jiný pozemek. Předmětem reálného rozdělení nemohou být pozemky ve společném jmění manželů a lesy ve vlastnictví spolku, společnosti60) nebo družstva. O pozemky, jejichž vlastník není znám, nebo o spoluvlastnické podíly k takovým pozemkům lze zvýšit nárok státu1). V případě, kdy k pozemku nelze podle údajů evidence katastru nemovitostí jednoznačně určit vlastníka a bude-li šetření nezbytných údajů o vlastníkovi pozemku prokazatelně bezvýsledné, posuzuje se takový pozemek jako pozemek, jehož vlastník není znám. Přihlásí-li se pozemkovému úřadu do 5 let od právní moci rozhodnutí pozemkového úřadu o výměně nebo přechodu vlastnických práv osoba, která prokáže, že byla k uvedenému dni vlastníkem předmětného pozemku nebo spoluvlastnického podílu k němu, pozemkový úřad jí poskytne finanční náhradu v ceně podle jiného právního předpisu14) platného v době přechodu pozemku nebo spoluvlastnického podílu k tomuto pozemku na stát. 
 
	(17) Je-li nutno pro společná zařízení vyčlenit nezbytnou výměru půdního fondu, použijí se nejprve pozemky ve vlastnictví státu a potom ve vlastnictví obce. Pro společná zařízení lze se souhlasem držitele dobývacího prostoru a dotčeného orgánu použít pozemky ve vlastnictví státu, které jsou určeny pro těžbu nerostů,5) pozemky v zastavěném území, pozemky v zastavitelných plochách a pozemky, které jsou určeny k vypořádání náhrad podle zvláštního právního předpisu.25) K využití pozemků ve vlastnictví státu, které jsou určeny k těžbě nerostů, je vyžadován rovněž souhlas subjektu, kterému byl stanoven dobývací prostor podle horního zákona61). Pokud nelze pro společná zařízení použít jen pozemky ve vlastnictví státu, popřípadě obce, podílejí se na vyčlenění potřebné výměry půdního fondu ostatní vlastníci pozemků poměrnou částí podle celkové výměry jejich směňovaných pozemků. V tomto případě se nároky vlastníků vstupujících do pozemkových úprav úměrně snižují. 
 
	(18) Zřídil-li pozemkový úřad podle schváleného návrhu věcné břemeno k pozemku, poskytne vlastníku takto zatíženého pozemku náhradu stanovenou podle zvláštního právního předpisu, 26) pokud tento vlastník již neobdržel náhradu v jiném pozemku. Pozemky zatížené stávajícími věcnými břemeny lze směňovat jen se souhlasem dotčených vlastníků. Pokud se vlastníci ve lhůtě stanovené pozemkovým úřadem nevyjádří, má se za to, že se směnou souhlasí. Stávající věcná břemena související s inženýrskými sítěmi, vrty, důlními díly a stavbami nebo dočasnými stavbami se neoceňují a nejsou pozemkovými úpravami dotčena. Postup podle § 11 odst. 15 se nepoužije pro věcná břemena uvedená v předchozí větě. 
 
	(19) V rámci stanovení nároků (§ 8 odst. 1) a tvorby obnoveného souboru geodetických informací (§ 11 odst. 8) zajistí pozemkový úřad pro pozemky v obvodu pozemkových úprav, které nevyžadují řešení ve smyslu ustanovení § 2, nezbytné zeměměřické činnosti pro obnovu katastrálního operátu, které se katastrálnímu úřadu předávají spolu s výsledky pozemkových úprav. 
 
	(20) Zpracovatel návrhu je povinen v průběhu jeho zpracovávání projednávat nové uspořádání pozemků s dotčenými vlastníky pozemků. Svůj souhlas, případně nesouhlas, vlastníci potvrdí podpisem na soupisu nových pozemků. 
 
	(21) V případě, kdy se vlastník pozemku k novému uspořádání pozemků nevyjádří ve smyslu odstavce 20, vyzve jej pozemkový úřad, aby tak učinil ve lhůtě 15 dnů. Pokud se vlastník v této lhůtě nevyjádří, má se za to, že s novým uspořádáním pozemků souhlasí. 
 
	(22) Pozemkový úřad svolá všechny vlastníky, požádá-li o to nejméně jedna třetina vlastníků nebo sbor, byl-li zvolen. 
 
	(23) Souhlasy učiněné podle tohoto zákona mohou vlastníci pozemků, popřípadě jejich právní nástupci vzít zpět jen se souhlasem pozemkového úřadu; ten může dát souhlas, jestliže to dovolí stav rozpracovanosti návrhu. 
 
	(24) Pozemkový úřad v průběhu řízení nejméně jednou za 12 měsíců svolá kontrolní den, na který přizve zástupce obce, sboru a dotčených orgánů, je-li jejich účast potřebná. O konání kontrolního dne pozemkový úřad sepíše zápis. 

ČÁST DVACÁTÁ ŠESTÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 63

	(1) Spisovou službu vykonávají 
 
a) veřejnoprávní původci uvedení v § 3 odst. 1 písm. a) až e), i) a k) až m), 
 
b) kraje, 
 
c) hlavní město Praha, 
 
d) obce s pověřeným obecním úřadem a obce se stavebním nebo s matričním úřadem, 	
 
e) městská část nebo městský obvod územně členěného statutárního města a městská část hlavního města Prahy, na něž byla statutem přenesena alespoň část působnosti obce 
s pověřeným obecním úřadem nebo působnosti obce se stavebním nebo matričním úřadem, (dále jen „určení původci“). 
 
	(2) Obce neuvedené v odstavci 1, školy a veřejnoprávní původci uvedení v § 3 odst. 1 písm. g) a h) vykonávají spisovou službu v rozsahu ustanovení § 64, § 65, § 66 § 67, § 68 odst. 1 až 3, § 68a a 69a. 
 
	(3) Veřejnoprávní původci uvedení v § 3 odst. 1 písm. a) až d), i), k) a m), kraje a hlavní město Praha vykonávají spisovou službu v elektronické podobě v elektronických systémech spisové služby; vyžaduje-li to zvláštní povaha jejich působnosti, mohou vykonávat spisovou službu v listinné podobě nebo v elektronických systémech spisové služby odpovídajících požadavkům podle odstavce 4. Veřejnoprávní původci uvedení v § 3 odst. 1 písm. e), g), h), j) a l) a obce vykonávají spisovou službu v elektronické podobě v elektronických systémech spisové služby nebo v listinné podobě. 
 
	(4) Pokud veřejnoprávní původci uvedení v odstavci 3 větě první, jejichž zvláštní povaha působnosti umožňuje výkon spisové služby v listinné podobě nebo v elektronické podobě v elektronických systémech spisové služby, vykonávají spisovou službu v elektronické podobě v elektronickém systému spisové služby, který je součástí informačního systému pro nakládání s utajovanými informacemi34), musí tento elektronický systém spisové služby splňovat požadavky stanovené národním standardem pro elektronické systémy spisové služby (dále jen „národní standard“), s výjimkou těch požadavků, jejichž užití vylučuje splnění podmínek certifikace informačního systému pro nakládání s utajovanými informacemi35), nebo jejichž užití vylučuje zvláštní povaha působnosti těchto původců; elektronické systémy spisové služby i v těchto případech musí umožňovat plnění povinností původce podle § 65 odst. 5 a výběr archiválií. 

ČÁST DVACÁTÁ SEDMÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 15
Vyvlastňovací úřad 

(1) Vyvlastňovací řízení vede vyvlastňovací úřad, kterým je stavební úřad s výjimkou jiného stavebního úřadu a obecního stavebního úřadu stanoveného prováděcím právním předpisem.

	(1) Vyvlastňovacími úřady jsou
a) obecní úřad obce s rozšířenou působností, 
b) Magistrát hlavního města Prahy, 
c) magistrát územně členěného statutárního města, 
d) Specializovaný a odvolací stavební úřad. 

	(2) Zastupitelstvo hlavního města Prahy a zastupitelstvo územně členěného statutárního města nemohou působnost vyvlastňovacího úřadu přenést statutem na městské části nebo městské obvody.

	(3) Krajský úřad je nadřízeným správním orgánem vyvlastňovacího úřadu podle odstavce 1 písm. a) až c) a vyvlastňovacím úřadem stanoví-li tak zvláštní právní předpis.

	 (2) (4) Působnost podle tohoto zákona vykonávají vyvlastňovací úřady jako přenesenou působnost. 

§ 16
Příslušnost
(1) K vyvlastňovacímu řízení je příslušný vyvlastňovací úřad, který je jako stavební úřad příslušný k povolení záměru, pro jehož realizaci je třeba vyvlastnění.
(2) K vyvlastňovacímu řízení pro záměr, k jehož povolení je příslušný jiný stavební úřad nebo obecní stavební úřad stanovený prováděcím právním předpisem, je příslušný vyvlastňovací úřad, v jehož správním obvodu se nachází pozemek nebo stavba, jichž se vyvlastnění týká.
(3) K vyvlastňovacímu řízení pro záměr, pro jehož realizaci není třeba povolení podle stavebního zákona, je příslušný vyvlastňovací úřad, v jehož správním obvodu se nachází pozemek nebo stavba, jichž se vyvlastnění týká.
(4) Nachází-li se pozemky nebo stavby, jichž se vyvlastnění týká, ve správním obvodu dvou nebo více vyvlastňovacích úřadů, rozhodne nejbližší společně nadřízený správní orgán usnesením, který z nich vyvlastňovací řízení provede.
(5) Je-li vyvlastnitelem, vyvlastňovaným nebo jiným účastníkem vyvlastňovacího řízení obec, jejíž obecní úřad je příslušným k tomuto vyvlastňovacímu řízení, krajský stavební úřad usnesením pověří jiný vyvlastňovací úřad v jeho správním obvodu provedením vyvlastňovacího řízení. Obdobně se postupuje i v případě, že účastníkem vyvlastňovacího řízení je osoba, jejímž zřizovatelem je obec nebo kraj.

§ 16
Příslušnost
 
	(1) K vyvlastňovacímu řízení je příslušný vyvlastňovací úřad, v jehož správním obvodu se nachází pozemek nebo stavba, jichž se vyvlastnění týká. 
 
	(2) Nachází-li se pozemky nebo stavby, jichž se vyvlastnění týká, ve správním obvodu dvou nebo více vyvlastňovacích úřadů, rozhodne nejbližší společně nadřízený správní orgán usnesením, který z nich vyvlastňovací řízení provede. 

	(3) K vyvlastňovacímu řízení pro účel vyvlastnění, pro jehož naplnění je třeba povolení vyhrazené stavby podle stavebního zákona, je příslušný Specializovaný a odvolací stavební úřad.

	(4) Je-li vyvlastnitelem, vyvlastňovaným nebo jiným účastníkem vyvlastňovacího řízení obec, jejíž obecní úřad je příslušným k tomuto vyvlastňovacímu řízení, krajský úřad usnesením pověří jiný vyvlastňovací úřad působící v jeho správním obvodu provedením vyvlastňovacího řízení. Obdobně se postupuje i v případě, že účastníkem vyvlastňovacího řízení je osoba, jejímž zřizovatelem je obec nebo kraj. 
 
	(5) Je-li vyvlastnitelem, vyvlastňovaným nebo jiným účastníkem vyvlastňovacího řízení hlavní město Praha a příslušným k tomuto vyvlastňovacímu řízení je Magistrát hlavního města Prahy, ústřední správní úřad ve věcech vyvlastnění12) usnesením pověří jiný vyvlastňovací úřad provedením vyvlastňovacího řízení. 
 
	(6) Je-li vyvlastnitelem, vyvlastňovaným nebo jiným účastníkem vyvlastňovacího řízení kraj, jehož krajský úřad je příslušným vyvlastňovacím úřadem nebo odvolacím správním orgánem, Ministerstvo pro místní rozvoj usnesením pověří provedením vyvlastňovacího nebo odvolacího řízení jiný správní orgán.

§ 16a
Kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku vyvlastnění

(1) Vyvlastňovací úřady podle § 16 odst. 1 písm. a) až c) a krajský úřad vykonávají činnost na úseku vyvlastnění prostřednictvím úředníků splňujících kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku stavebního řádu.

(2) Kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku vyvlastnění splňuje fyzická osoba, která

a) má osvědčení zvláštní odborné způsobilosti pro správní činnost stavební řád a vyvlastnění podle jiného právního předpisu7), nebo osvědčení o úspěšném vykonání úřednické zkoušky pro obor státní služby, jehož součástí je stavební řád, a

b) splňuje kvalifikační požadavky vzdělání podle tohoto zákona a

c) splňuje kvalifikační požadavky praxe podle tohoto zákona.

(3) Ustanovení jiného právního předpisu o vydávání osvědčení o uznání rovnocennosti vzdělání8) se pro podmínky podle odstavce 2 nepoužije.

(4) Kvalifikační požadavky vzdělání a praxe podle odstavce 2 písm. b) a c) splňuje

a) autorizovaný architekt, kterému byla udělena autorizace pro obor architektura nebo
bez specifikace oboru podle autorizačního zákona,

b) autorizovaný inženýr, kterému byla udělena autorizace pro obor pozemní stavby, dopravní stavby nebo městské inženýrství,

c) fyzická osoba, která má vysokoškolské vzdělání ve studijním programu náležejícím do oblasti vzdělávání architektura, stavebnictví nebo právo a nejméně 12 měsíců praxe při výkonu činnosti na úseku stavebního řádu ve veřejné správě,

d) vyšší odborné vzdělání v oboru stavebnictví a 2 roky praxe při výkonu činnosti na úseku stavebního řádu ve veřejné správě, nebo

c) střední vzdělání s maturitní zkouškou v oboru stavebnictví a 3 roky praxe při výkonu činnosti na úseku stavebního řádu ve veřejné správě.

(5) Úředník nesplňující kvalifikační požadavky může vykonávat činnost vyvlastňovacího úřadu, pokud je zajištěno, že bude do doby splnění uvedených požadavků vykonávat tuto činnost pod odborným vedením úředníka splňujícího kvalifikační požadavky pro výkon činnosti na úseku vyvlastnění, nejvýše však po dobu 3 let.

ČÁST DVACÁTÁ OSMÁ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury a infrastruktury elektronických komunikací (liniový zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 
§ 2j

	(1) Dokumentaci pro vydání společného povolení záměru, která se přikládá k žádosti o povolení záměru stavby dopravní infrastruktury, lze zpracovat v omezeném rozsahu. Dokumentace obsahuje průvodní list, souhrnnou technickou zprávu, situační výkresy, dokumentaci objektů, dokladovou část a, jde-li o vydání společného povolení s posouzením vlivů na životní prostředí, rovněž dokumentaci vlivů záměru na životní prostředí podle § 10 odst. 3 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí a přílohy č. 4 k zákonu o posuzování vlivů na životní prostředí, včetně posouzení vlivů na předmět ochrany a celistvost evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti, bylo-li tak stanoveno v závěru zjišťovacího řízení.
 
	(2) V případě postupu podle odstavce 1 je stavebník povinen zpracovat dokumentaci pro provádění stavby a předat ji nejpozději 5 dnů před zahájením stavby stavebnímu úřadu.
 
	(3) Podrobnosti obsahu dokumentace podle odstavce 1 věty druhé stanoví Ministerstvo dopravy vyhláškou.

§ 5a

	(1) Nejvyšší stavební úřad Specializovaný a odvolací stavební úřad (dále jen „úřad“) je příslušným orgánem k provádění opatření stanovených přímo použitelným předpisem Evropské unie17).
 
	(2) Specializovaný a odvolací stavební úřad (dále jen „úřad“) Úřad je příslušný ve věcech staveb projektů společného zájmu energetické infrastruktury, včetně posuzování jejich zralosti18).
 
	(3) Předkladatel projektu společného zájmu11) energetické infrastruktury (dále jen „projekt“) předloží úřadu písemné oznámení o projektu k posouzení zralosti projektu pro další projednávání a povolování. Oznámení kromě obecných náležitostí obsahuje zejména
 
a) identifikaci stavebního záměru jako projektu společného zájmu zařazeného do unijního seznamu podle prováděcího nařízení Evropské komise12),
 
b) údaje o podmínkách stanovených pro stavební záměr územně plánovací dokumentací, nebo vyjádření příslušného orgánu územního plánování, není-li stavební záměr těmito dokumentacemi řešen,
 
c) údaje o požadovaných změnách oproti řešení přijatému v územně plánovací dokumentaci včetně podrobného odůvodnění nezbytnosti takovéto změny,
 
d) vymezení jednotlivých staveb záměru, které tvoří projekt společného zájmu, které budou předmětem jednoho komplexního rozhodnutí13),
 
e) grafické podklady,
 
f) situace, zakreslení staveb do mapových podkladů v měřítku 1: 5 000 nebo 1: 10 000,
 
g) návrh harmonogramu dalšího projednávání a povolování projektu společného zájmu,
 
h) návrh rozsahu materiálů a informací, které mají být obsahem dokumentace žádosti o komplexní rozhodnutí.
 
	(4) Podléhá-li projekt společného zájmu jako záměr posuzování vlivů na životní prostředí, předkladatel k oznámení připojí závěr zjišťovacího řízení podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, pokud byl vydán, nebo doklad o tom, že bylo podáno oznámení záměru příslušnému orgánu podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí.

ČÁST DVACÁTÁ DEVÁTÁ: Platné znění dotčeného ustanovení zákona č. 201/2012 Sb., o ochraně ovzduší, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn 
§ 11

	(1) Ministerstvo vydává 
 
a) stanovisko k územnímu rozvojovému plánu a zásadám územního rozvoje v průběhu jejich pořizování, 
 
b) vyjádření k povolení záměru pozemní komunikace kategorie dálnice nebo silnice I. třídy v zastavěném území obce a parkoviště s kapacitou nad 500 parkovacích stání (dále jen „pozemní komunikace nebo parkoviště“) k řízení podle jiného právního předpisu, 
 
c) rozhodnutí o kvalifikaci typu stacionárního zdroje využívajícího technologii, která doposud nebyla na území České republiky provozována; toto rozhodnutí nenahrazuje vyjádření a povolení podle odstavce 2 písm. b) až c) a stanoví se jím, zda jde o stacionární zdroj, jehož provozovatel je povinen plnit stejné povinnosti, jaké jsou tímto zákonem stanoveny provozovateli stacionárního zdroje uvedeného v příloze č. 2 k tomuto zákonu. Ministerstvo v rozhodnutí stanoví, 
1. zda má být pro daný typ stacionárního zdroje vyžadována rozptylová studie podle odstavce 7, případně pro jaké znečišťující látky, 
2. zda mají být u daného typu stacionárního zdroje vyžadována kompenzační opatření podle odstavce 3, 
3. zda má být pro daný typ stacionárního zdroje vyžadován provozní řád jako součást povolení provozu podle odstavce 2 písm. c), 
4. emisní limity, podmínky provozu a způsob zjišťování úrovně znečišťování pro daný typ zdroje. 
 
	(2) Krajský úřad vydává 
 
a) stanovisko k územnímu plánu a regulačnímu plánu obce v průběhu jeho pořizování, 
 
b) vyjádření k povolení záměru obsahujícího stacionární zdroj uvedený v příloze č. 2 k tomuto zákonu k řízením podle jiného právního předpisu, 
 
c) povolení provozu stacionárního zdroje uvedeného v příloze č. 2 k tomuto zákonu (dále jen „povolení provozu“). 
 
	(3) Pokud by provozem stacionárního zdroje označeného ve sloupci B v příloze č. 2 k tomuto zákonu nebo vlivem umístění pozemní komunikace nebo parkoviště podle odstavce 1 písm. b) došlo v oblasti jejich vlivu na úroveň znečištění k překročení některého z imisních limitů s dobou průměrování 1 kalendářní rok uvedeného v bodech 1 a 3 přílohy č. 1 k tomuto zákonu nebo je jeho hodnota v této oblasti již překročena, lze povolit provoz takového stacionárního zdroje v řízení podle odstavce 2 písm. c) nebo povolit záměr pozemní komunikace nebo parkoviště v řízení podle jiného právního předpisu pouze při současném uložení opatření zajišťujících alespoň zachování dosavadní úrovně znečištění pro danou znečišťující látku (dále jen „kompenzační opatření“) v povolení provozu podle odstavce 2 písm. c) nebo povolení záměru podle jiného právního předpisu. Kompenzační opatření se u stacionárního zdroje označeného ve sloupci B v příloze č. 2 pro danou znečišťující látku neuloží, pokud pro ni zdroj nemá stanoven specifický emisní limit v prováděcím právním předpisu. Kompenzační opatření se dále neukládají u stacionárního zdroje nebo pozemní komunikace, jejichž příspěvek vybrané znečišťující látky k úrovni znečištění nedosahuje hodnoty stanovené prováděcím právním předpisem. 
 
	(4) K posouzení, zda dochází k překročení některého z imisních limitů podle odstavce 5, se použije průměr hodnot koncentrací pro čtverec území o velikosti 1 km2 vždy za předchozích 5 kalendářních let. Tyto hodnoty ministerstvo každoročně zveřejňuje pro všechny zóny a aglomerace způsobem umožňujícím dálkový přístup. Kompenzační opatření musí být prováděna v oblasti podle odstavce 5 přednostně tam, kde budou dosahovány nejvyšší hodnoty úrovně znečištění. Pokud není možné splnit tuto podmínku, lze kompenzační opatření provést i v jiném území, především tam, kde jsou překračovány imisní limity, avšak vždy pouze na území téže zóny nebo aglomerace. 
 
	(5) Kompenzační opatření navrhuje žadatel o vydání povolení provozu stacionárního zdroje označeného v sloupci B v příloze č. 2 k tomuto zákonu nebo žadatel o vydání povolení záměru pozemní komunikace nebo parkoviště podle jiného právního předpisu (dále jen „žadatel“). Nenavrhne-li žadatel kompenzační opatření nebo nejsou-li navržená kompenzační opatření vhodná, stanoví kompenzační opatření krajský úřad v povolení provozu stacionárního zdroje označeného v sloupci B v příloze č. 2 k tomuto zákonu nebo stavební úřad povolení záměru pozemní komunikace nebo parkoviště podle jiného právního předpisu. Jako kompenzační opatření mohou být stanovena opatření ke snížení emisí u stávajících stacionárních zdrojů nebo jiná opatření zajišťující snížení úrovně znečištění. Žadatel, který je současně provozovatelem stávajícího stacionárního zdroje, může do kompenzačních opatření zahrnout opatření ke snížení emisí realizovaná v předchozím kalendářním roce. Pokud se kompenzační opatření realizuje formou opatření ke snížení emisí u stávajícího stacionárního zdroje uvedeného v příloze č. 2 k tomuto zákonu, krajský úřad na základě žádosti provozovatele změní povolení provozu tohoto stávajícího zdroje. K uvedení nového stacionárního zdroje do provozu může dojít nejdříve ke dni nabytí účinnosti změny povolení provozu stávajícího stacionárního zdroje. Kompenzační opatření na stacionárních zdrojích neuvedených v příloze č. 2 k tomuto zákonu se realizují na základě veřejnoprávní smlouvy uzavřené mezi krajským úřadem, žadatelem a provozovatelem stacionárního zdroje, který provede kompenzační opatření. Pokud se kompenzační opatření realizuje formou opatření ke snížení emisí u stávajícího stacionárního zdroje neuvedeného v příloze č. 2 k tomuto zákonu nebo formou jiného opatření zajišťujícího snížení úrovně znečištění, nesmí k uvedení nového stacionárního zdroje do provozu nebo vydání kolaudačního rozhodnutí podle jiného právního předpisu pro pozemní komunikaci nebo parkoviště dojít dříve, než jsou provedena kompenzační opatření. 
 
	(6) K žádosti o vydání vyjádření podle odstavce 2 písm. b) předloží žadatel odborný posudek zpracovaný autorizovanou osobou podle § 32 odst. 1 písm. d). Není-li vedeno řízení podle jiného právního předpisu, předloží žadatel tento odborný posudek k řízení o vydání nebo změně povolení provozu. Povinnost předložení odborného posudku se nevztahuje na spalovací stacionární zdroje označené kódy 1.1. až 1.4. v příloze č. 2 k tomuto zákonu spalující výlučně zemní plyn o celkovém jmenovitém tepelném příkonu do 5 MW včetně, na spalovací stacionární zdroje označené kódy 1.2. a 1.3. v příloze č. 2 k tomuto zákonu o celkovém jmenovitém tepelném příkonu do 5 MW včetně spalující plynné nebo kapalné palivo, pokud slouží jako záložní zdroje energie a jejich provozní hodiny nepřekročí 300 hodin v kalendářním roce, a dále na řízení o změnách povolení provozu, při kterých nedochází k navýšení projektovaného výkonu nebo kapacity anebo ke zvýšení emisí, pokud se nejedná o řízení o stanovení technické podmínky provozu nahrazující specifický emisní limit. 
 
	(7) K řízení o povolení záměru podle jiného právního předpisu, jehož předmětem je záměr pozemní komunikace nebo parkoviště, k žádosti o vydání vyjádření podle odstavce 2 písm. b) a k řízení o změně povolení provozu, při které dochází k navýšení projektovaného výkonu nebo kapacity anebo ke zvýšení emisí, u stacionárního zdroje označeného ve sloupci A v příloze č. 2 k tomuto zákonu předloží žadatel rozptylovou studii pro znečišťující látky, které mají stanoven imisní limit v bodech 1 až 3 přílohy č. 1 k tomuto zákonu, zpracovanou autorizovanou osobou podle § 32 odst. 1 písm. e). Povinnost předložení rozptylové studie se nevztahuje na spalovací stacionární zdroje označené kódy 1.1. až 1.4. v příloze č. 2 k tomuto zákonu spalující výlučně zemní plyn o celkovém jmenovitém tepelném příkonu do 5 MW včetně, na spalovací stacionární zdroje označené kódy 1.2. a 1.3. v příloze č. 2 k tomuto zákonu o celkovém jmenovitém tepelném příkonu do 5 MW včetně spalující plynné nebo kapalné palivo, pokud slouží jako záložní zdroje energie a jejich provozní hodiny nepřekročí 300 hodin v kalendářním roce, a na stacionární zdroje označené kódem 3.1. v příloze č. 2 k tomuto zákonu spalující výlučně zemní plyn o celkovém jmenovitém tepelném příkonu do 1 MW. Povinnost předložení rozptylové studie se dále nevztahuje na případy, kdy dochází k navýšení projektovaného výkonu nebo kapacity, ale nepochybně nedochází ke zvýšení příspěvku stacionárního zdroje k úrovni znečištění. V případě pochyb je závazné vyjádření krajského úřadu. 
 
	(8) K řízení o povolení záměru podle jiného právního předpisu, jehož předmětem je záměr obsahující spalovací stacionární zdroj o jmenovitém elektrickém výkonu 300 MW a vyšším, je žadatel povinen spolu se žádostí o vydání povolení záměru přiložit odůvodněné posouzení splnění následujících podmínek: 
 
a) jsou dostupná vhodná úložiště oxidu uhličitého, 
 
b) je technicky a ekonomicky proveditelná stavba přepravního zařízení, 
 
c) je technicky a ekonomicky proveditelné dodatečné vybavení zařízením pro zachytávání oxidu uhličitého. 
 
	(9) Náležitosti žádosti o povolení provozu jsou stanoveny v příloze č. 7 k tomuto zákonu. Žádost o vydání povolení provozu stacionárního zdroje, který vyžaduje povolení podle stavebního zákona, lze podat prostřednictvím portálu stavebníka podle jiného právního předpisu. 

ČÁST TŘICÁTÁ: Platné znění dotčeného ustanovení zákona č. 234/2014 Sb., o státní službě, ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn
§ 16 
Zvláštní ustanovení o plnění některých úkolů služebního úřadu

	Nadřízený služební úřad plní v organizačních věcech služby, služebních vztahů státních zaměstnanců a pracovněprávních vztahů zaměstnanců ve správním úřadu úkoly za služební úřad, v němž službu vykonává nebo v pracovním poměru pracuje celkem méně než 25 osob, a za obvodní báňský úřad, okresní správu sociálního zabezpečení, oblastní inspektorát práce, Odvolací finanční ředitelství, finanční úřad, Specializovaný stavební úřad a krajský stavební úřad a finanční úřad.

ČÁST TŘICÁTÁ PRVNÍ: Platné znění dotčených ustanovení zákona č. 224/2015 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými směsmi a o změně zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o prevenci závažných havárií), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn

§ 43
Orgány veřejné správy

Státní správu na úseku prevence závažných havárií v objektech vykonávají

a) ministerstvo,
b) Ministerstvo vnitra,
c) Český báňský úřad a obvodní báňské úřady,
d) Česká inspekce životního prostředí,
e) krajské úřady,
f) krajské stavební úřady,
g) Specializovaný a odvolací stavební úřad,
h) g) Státní úřad inspekce práce a oblastní inspektoráty práce,
i) h) hasičské záchranné sbory krajů a
j) i) krajské hygienické stanice.

§ 49
Krajské a stavební úřady 

(1) Krajské úřady, krajské stavební úřady a Specializovaný a odvolací stavební úřad Stavební úřady zasílají ministerstvu návrhy a jiné dokumenty předkládané jim provozovatelem podle tohoto zákona, včetně svých rozhodnutí týkajících se těchto návrhů a jiných dokumentů, a informace zpracovávané pro objekty zařazené do skupiny A nebo do skupiny B podle § 35 odst. 1.

 (2) Krajský stavební úřad nebo Specializovaný a odvolací stavební úřad Stavební úřad na základě posouzení rizik závažné havárie a jeho posudku posuzují úsek prevence závažných havárií při projednávání územně plánovací dokumentace, v řízení o povolení záměru a v řízení o odstranění stavby podle stavebního zákona16), pokud je jeho předmětem objekt zařazovaný do skupiny A nebo do skupiny B. V rozhodnutích vydaných v těchto řízeních krajský stavební úřad a speciální stavební úřad stanoví z hlediska prevence závažných havárií podmínky pro umístění a provedení nového objektu nebo jeho uvedení do zkušebního provozu nebo užívání v případě, že se zkušební provoz neprovádí.

(3) Krajský stavební úřad nebo Specializovaný a odvolací stavební úřad Stavební úřad na základě posouzení rizik závažné havárie a jeho posudku posuzují úsek prevence závažných havárií při projednávání územně plánovací dokumentace a při vydání rozhodnutí v řízení podle stavebního zákona, pokud realizace nového stavebního záměru situovaného v dosahu havarijních projevů, které jsou specifikované v příslušném posouzení rizik závažné havárie objektu zařazeného do skupiny A nebo do skupiny B, může způsobit nebo zvýšit riziko závažné havárie nebo zhoršit její následky. V tomto rozhodnutí krajský stavební úřad a speciální stavební úřad stanoví z hlediska prevence závažných havárií podmínky pro umístění a provedení příslušného stavebního záměru, jakož i pro jeho uvedení do zkušebního provozu nebo užívání v případě, že se zkušební provoz neprovádí.

 (4) Krajský úřad zajišťuje, aby se braly v úvahu cíle prevence závažných havárií 
a omezení jejich následků při
a) povolování nových objektů,
b) provádění změn existujících objektů, 
c) udržování vzájemných odstupů mezi objekty a obytnými oblastmi, budovami a oblastmi navštěvovanými veřejností, hlavními dopravními trasami, rekreačními oblastmi a územími chráněnými podle jiných právních předpisů22), a to při územním plánování a povolování záměrů podle stavebního zákona16).,
d) povolování nových stavebních záměrů situovaných v dosahu havarijních projevů, které jsou specifikované v příslušném posouzení rizik závažné havárie objektu zařazeného do skupiny A nebo do skupiny B.

(5) U existujících objektů zajišťuje krajský úřad v případě potřeby přijetí dodatečných opatření souvisejících s cílem snižovat riziko vzniku závažné havárie.

(6) Krajský úřad rozhodne o zákazu užívání objektu nebo jeho částí, pokud opatření přijatá provozovatelem k prevenci závažných havárií a omezení jejich následků na životy 
a zdraví lidí a zvířat, životní prostředí nebo majetek, včetně opatření k nápravě uložených provozovateli podle § 42 odst. 1, mají vážné nedostatky. Krajský úřad rozhodne o zákazu užívání objektu nebo jeho částí, pokud provozovatel prokazatelně neplní povinnosti stanovené tímto zákonem nebo na jeho základě ve stanovených lhůtách a na požadované odborné úrovni a pokud v důsledku toho hrozí závažné poškození nebo ohrožení života a zdraví lidí a zvířat, životního prostředí nebo škoda na majetku nebo k nim již došlo.